6") Klowatina (Gumnii") jest w rostlinách welini rozšířena; 

 z některých rostlin co rozpustek sehnaný se prýští a na wzdu- 

 chu twrdne w slzy prozračné, jak to rozdílné kapinice (^aca- 

 cia), Avišně a sliwoně dělají. Wšeobecné wlastnosti jsau tyto: 

 hmota bezbarvvá, prozračitá, sklovvitá, na úlomcích lasturowitá 

 a lesklá, nehlatitedlná, newonná, bezchutná; slzy klowatinné samy 

 sebau wyprýštilé obyčejně přemíchaninami jsau žluté nebo hnědé; 

 we wšech měrách wodau se rozpauští w tekutinu hustau, lepkau, 

 bezchutnau ; lihem nerozplýwá se, protož jím se sražuje z wody 

 co hmota bílá, tuhá; se zásadami se slučuje; teplem lOC jakož i 

 kyselinami rozkládá se ; kyselina dusičná mění ji w kyselinu slizowau. 



iNejhlawnější rody toho prwku jsau klowatina arabská 

 čili kamed a senegalská , wlastnosti naduwedených , a klowa- 

 tina sliwowá čili klembaba se stromů wišňowých , švvestko- 

 wých tím rozdílná, že při rozpuštění wodau zbýwá sliz rostlinná 

 napučelá čili nabubřelá. Poslední rod, klowatina ákrobowá čili 

 ékrobowina (^Stárke-Gunimi, Bextrin), nenachází se hotowá w rost- 

 linách. Klowatina arabská má w 100 č. uhlíka 43.14, wodíka 

 6.40, kyslika 51,46. 



c} Sli% rostlinná (^Pflanzenschleim} též jest welmi obecná 

 w rostlinách , wždycky ale w e spíisobě slizi napučelé. Hmota 

 bezbarwá nebo žlutawá, proswítawá, twrdá, bez chuti a zápa- 

 chu, u wodě botní w sliz náramně obšírnau, aniž se rozpauští, 

 kyselinau dusičnan poskytuje mnoho kyseliny slizowé. Slau- 

 čenstwí jako škrobu. 



Nejznámější rody slizowé jsau a) tragant sám od sebe 

 se prýští a kozince prawého a j., a obsahuje klowatinu a trochu 

 škrobu , /?) klembaba zawírá asi ^s klowatiny a ^/j slizi 

 (slíwowiny), y) sliz Intowá (^Leinsaamenschl.} močením Iníně 

 čili lněného semena dobytá, d') sliz jdaulowá (Quittensehl,} ze 

 semen taktéž dobytá , t) sálep , hlízy rozdílných rostlin wsta- 

 wacowitých sestáwají ze slizi s malíčkem klowatiny a škrobu ; 

 r[) sliz blesníkowá ze semen blešníkowých , C) sliz karag/ien 

 jest pruchratka kadeřawá, z řádu řasowitých, skoro docela ze 

 slizi se skládající. Sliz jdaulowá we 100 č. sestáwá z uhlíka 

 45.43, wodíka 513, kyslika 49.45. 



d) Kočenina f Pectinum}. Prwek ten welmi rozšířený w ro- 

 stlinách, obzwláště w dužnině plodůw a kořenůw, jest příči- 

 nau, že šťáwy jejich s cukrem zawařené anebo s lihem smí- 

 chané huspěninowatějí. Naskytuje se co huspěnina bezbarwá, 

 slabě kysele činící a tudy kyselinau dřeňowau (^acidum pec- 

 ticum} nazwaná; wodau studenau sotwa se rozpauští, snadněji 

 w řelau, a rozpustek byvv smíchán s k5'^selinami, solmí , lihem 

 anebo cukrem huspěninowatí; wysychá w hmotu bezbarwau, 

 prozračnau. Sestáwá z uhlíka částic 6, wodíka 8, kyslika 5. 



