32 



e~) Cukr. Paterý spůsob cukru se rozeznáwá, ctikr fř/t- 

 noícý, hroznowýy náineloicý, lekoHčný a manowý, kteréž wšecky 

 jsau vvyznačeny, že mají chuť sladkau a schopny jsau kwasiti, 

 " t. j. kwasein rozložiti se w kyselinu uhličnatau a líh. 



Cukr títinotcý (^Rohrzucker} netoliko w cukrowníku třtí- 

 nowém (Saccharum arundinaceuin) anobrž i w kořenech cwi- 

 klowých čili kwakowých a we kmenu klenu, jaworu obecného, 

 cukrowého a j. Kandys jest hlacený w šestiboky neprawidelné 

 aukosné, cukr klobaukowý jest hlaťowitě zrnatý, bílý, lesklý; 

 wodau we wšech měrách rozpustitelný ; líh tím méně ho roz- 

 paustí, čím méně má wodj^; u 160" C. roztopuje se; se zá- 

 sadami se slučuje, protože rozpustek cukrowý weliké množstwí 

 kysličníka wápničitého a merotičitého přijímá a títn sladkosti 

 pozbývvá; též rozpauští kysličník olowitý; tyto slaučeniny mo- 

 hau se powažowati za soli a tudy nazýwati cukrany (saccha- 

 rates}; cukr hlacený má wody 5.3 we 100, a kteráž jinými 

 ' zásadami se wylučuje, nikoliw ale rozškwařením. Až na rozto- 

 pení zahřát nepustiw wody pozbýwá audobnosti ke hlacení, až 

 k 165" zahřát pauští 2 částice wody, na autraty jeho prwkůw 

 udělané a mění se w cukr nehlatitedlný, rozplýwající, karamel 

 zwaný, který též dělá se dlauhým wařením rozpustku jeho 

 sehnaného. S kyselinau dusičnau se zrušuje a dáwá kyselinu 

 šťowíkowau a cukrowau. Cukr wodnatý hlacený sestáwá we 

 100 a dle tíže z uhlíka 42.58, wodíka 6.37, kyslíka 51.05, 

 tedy jako klowatina, bezwodný ale z uhlíka 44,917, wodíka 

 6.111, kyslíka 48.972, tedy jako škrob. 



Cukr hroznowý (^Traubenzucker} nachází se we šťáwě 

 hroznůw winných, we sliwách, smokwách a jiném owoci, též 

 w medu. Ten rod hlatí se z wody we spůsobu zrn hlaťowi- 

 tých w bryly nahromaděných, málo twrdých, z líhu we hranoly 

 autlé w náhrny celistwé bradawicowité spojené; méně sladký 

 cukru třtinowého, wodau zponenáhleji a tížeji se rozpauští, roz- 

 topuje se u 100" a pozbýwá wody; se zásadami se slučuje, 

 přičemž nadbytkem jich a teplem brzo se proměňuje. Ostatně 

 se má jako předešlý. Bezwodný sestáwá ze 100 a dle tíže 

 z uhlíka 40.46, wodíka 6.63, kyslíka 52.91, wodnatý ale 

 čili hlacený z uhlíka 36.80, wodíka 7.01, kyslíka 56.19, 

 jichž poslední se může míti za škrob wíce 2 částic cukru hro-> I 

 znowého, a klowatina za slaučeninu z 1 částice téhož, a 1 

 částice škrobu. 



Cukr námelotcý (Pilzzucker) nalézá se w námelu (^Se- 

 cale cornutum). Hlatí se; zahřát wyráží puch cukrem páleným, 

 karamelem; rozpauští se wodau a lihem, nikoli trestí; droždím 

 kwasí; od cukru třtinowého se rozeznáwá jediné tím, že při 

 waření s rozpustkem octana měditého nesražuje kysličník mědnatý. 



