ss 



Cukr lekořiňiý cúi lekorícowina (^Glycyrrhicin} w .sladkém 

 dřewě čili koreiiě lekořiciiéin a >výtahu z něho udělaném. INedá 

 se hlatiti, jest žluty , proziačnv. olejowaty, chuti silně a pro- 

 liwně sladké, Avodau a lihem se rozpauštějící; slučuje se s ky- 

 selinami a zásadami, protož z těch sražuje se oněmi. 



Cttkr manowý čili manowina (^Mannit, Mannazucker). 

 Manna netoliko prýští se ze zimnáíe anobrž i z blahowičníka 

 mannodárného (Eucalyptus mannifera) na Nowém Ilollandu, 

 hiebenčíka francauzského manodárného (^Tamarix gallica} w Ará- 

 bii; téz ho we mnohých hanbách, celeru, cibuli, kwace, chřesti, 

 oblaně modíínowé a vve kvvažených šťawách cukrowých. Ctyr- 

 boky drobné, bezbarvvé, příjemně sladké; u -j- 100" C. se roz- 

 topující a ustydnutím se hlatící, netěkawé, vvodau snadno se 

 rozpauslějí, méně lihem; nekwasí se. Sestáwá z uhlíka částic 3, 

 wodíka 7, kyslíka 3. 



f) Cacowma (^Pflanzenleim) jest welmi obecná w rostli- 

 nách, nejhojnější w semeně obilném a rostlin luskatých ; s bíl- 

 kowinau a vvlákninau zbývvá jakožto caca (Kleber) , když 

 škrob se vvymyl. Za sucha jest hmota nahnědle žlutá , pro- 

 s\víta\vá, tuhá, wodau nerozpustitedlná, w líhu wřelém, k3\se- 

 lině octowé, draslu žíraAvém a čpawku rozplýwající se; z po- 

 sledního kyselinami se sražuje; rozpustky její vvšecky jsau kalné 

 a slizké pr^vkem jiným přimíchaným, podobným, těžko vvyluči- 

 tedlným, plzkoirinau (mucinium) nazwaným. Obsahuje dusík. 



Cacowina činí kjsele a jest á\e Liebiga slaučeninau sýrowiny. W cace 

 jest ještě jeden prwek t. trláknina rostlinná (Pflanzenfibrin), která se wylaučí, 

 když caca l\orkvin liliem zavlažuje se, načež zbýwá co hmota šediwá, ne- 

 lepká, pružná, měkká, wodau nerozpustitedlná. Caca se ěpawkem, wodau 

 rozředěným třena, postupuje mu cacowinu a wláknina rostlinná zbude; 

 jestli rozpustck se zwarí s kyselinau octowau, stane se sraženina welmi po- 

 dobna sýru zwařenému nebo bílkowině sražené. 



K těmto prwkům nepochybně náleží též emulsotcinn (Emulsin, Sy- 

 naptas} w mandlich se nalézající. Jest žlutawé bílá, neprozračná. rohowitá, 

 twrdá, rozdroliwá, studenau wodau rozpustitedlná ; čerstwý rozpustek chalu- 

 zikem tmawé růžowě zčerwená. Rozpustek rychle kalí se, hnije, sráží 

 hmotu bílau a smrdí zhnile. Líh sražuje bílé klky, wodau opět zmizcjící, 

 kyselinami se nesražuje; u 60" C. sražuje se jako bílek. 



g^ Bilkoxcina rostlinná (Pflanzeneiweiss) též welmi roz- 

 šířena; w semeně obilném a rostlin luskatých společná s caco- 

 vvinau, we wšech šťawách rostlinných teplem sražujících se, 

 jakož i we wšech semenech olejnatých , emulsie dáwajících. 

 Jako bílkowina živvočišná jest dwojí, rozpustitedlná a nerozpusti- 

 tedlná. Prwní se dostane z wodnatého rozpustku zponenáhlým 

 oddymowáním při mírném teple, a jest hmota žlutawá, prozra- 

 čná, klowatinowatá, opět wodau rozpustitedlná, bezchutná. Až 

 k 70 ^ C. zahřátý rozpustek se kalí, sražuje se a ssází bílé 

 klky; totéž působí kyseliny a líh; sraženina ta usušená jest 



3 



