Si) 



jící, wždycky trošek sádlovviny obsahující. Wosk nachází se 

 w rozdílných rostlinách, jako we woskowníku obecném (Myricu 

 cerifera) a woskowni andeské (Ceroxylon andicola) palmy. 



Máslowina (butyrinuni) sice jest hlawní prwek másla ži- 

 wočišného s lojowinau a sádlovvinau spojený ; nachází se ale 

 také w rostlinách a jmenowitě Ave semeně hindošowém (Saba- 

 dilla). Zapáchá máslem, w líhu snadno se rozpauští; u O" tu- 

 hne, obzwláště ale rozeznáwá se zplodinami powstáwajícími 

 působením alkalií. 



Z kyselin, které alkaliemi z těch prwkůw mastných nija- 

 kých powstávvají, nikdež ani jediná již hotowá w rostlinách se 

 nenalézá, wyjmemeli olej palmowý, w němž wždycky kyselina 

 súdlowhmá a tylhiná jakož i tnkosladhia prosté se nalézají. Ještě 

 jedna kyselina mastná w rostlinách se nachází a ta jest kyse- 

 lina odolenowá (Valerlansáure) w kořeně odolena lékařského 

 (Valeriana ofFicinalis), a wyskytuje se co olej řídký, bezbarwý, 

 zápachu čpawého, kyselého odolenem čili kozlíkem a chuti ostře 

 kyselé; w 30 c. wody se rozpauští, s lihem dá se smíchati; 

 lehčí nežli woda; u -j- 133" C. wře; hoří. Sestáwá z wody 

 částice 1, uhlíka 10, wodíka 18, kyslíka 3. 



i) Silice (átherische Oele) nalézají se we wšech woňa- 

 wých rostlinách, a není ani jediného dílu, w němžby jich ne- 

 bylo; kořeny, dříwí, kůra, lýko, listy, kwěty , plody a semena 

 jsau jimi u wělším a menším množstwí opatřeny. Kapalé jsau nebo 

 pewné; prwní nejčastěji žluté, a nepochybně prostočisté nemají 

 barwy; zápachu silného, welmi rozdílného, chuti pálčiwé; na 

 omak nemastné; nejmnožší jsau lehčí nežli woda; nejwětší jich 

 díl wře u -\- 160" C; wodau málo se rozpauštějí, tím snad- 

 něji lihem; hoří plamenem jasným čadiwým; na wzduchu hust- 

 nau a mění se, pohlcujíce kyslík ze wzduchu, na hmoty prysky- 

 řicowité; solíkem, chaluzíkem a kyselinami rozdílně se promě- 

 ňují; některé jako kyseliny se slučují se zásadami. INejwětší 

 díl silic jest míchanina z rozdílných těkawých prwků, jichž je- 

 den často w obyčejné teplotě jest pewný a ochlazením silice se 

 wylučuje anebo obzwláště ssází. Ten prwní díl slowe hiho- 

 ópawina (stearopten) , kapaly ale Hdkočpaicina (elaeopten^. 

 Často silice obsahují ještě jiné prvvky, které se slaučenstwím je- 

 jich w jakémsi poměru jsau. Silice rozdělují se na kyslíkaté 

 a nekyslíkaté. 



K silicím nekyslíkatým, složeným toliko z uhlíka a wo- 

 díka, náleží silice terebintinowá ^ citronowá, jalowcoicá a 

 ťhwojkowd. 



Silice lerebinlinowá čili imharowá; jinak olej terebintinotcý, ferpen- 

 tinotcif nazwaná, nacliází se w šuškaní čili tercbintině ftcrpentiiiu} prý- 

 štícím se z rozdílných sosen a jedli, z nichž se přehúnřnim dobýwá Za cista 



