se jedná o pnvcích wzdálenych a blízkých, tělo rostlinné skláda- 

 jících. Ta částka slovve prwkoslowí. 



Činoslotcí vvykládá auřady rostlinné. Pakli ale okazují se 

 změny , jež jednotliwé audy čili austroje, jež celá rostlina zrů- 

 stem trpí , může se ta odnoha %rústoslo\cim {[morphologia) 

 jmenovvati. 



W druhém hlawním dílu rostlinictwí powažují se rostliny 

 w ohledu na jiné rostliny, aby podobnost w některých audech 

 anebo \ve wžeiikých se našla, aby podlé té podobnosti spořádati 

 se mohly. Tento díl slowe saustawoslowí (^systematica}. W prwní 

 časti jeho wykládají se prawidla, podlé nichž rostliny se mají 

 spořádati, abychom o weškerém rostlinstwu nabyli náležité widy, 

 abychom rozličnost jeho tvvarůw \v pojem jednoty mohli spojiti. 

 W druhé časti uwádějí se wšeliké saustawy, jež rostliníci wy- 

 našli; též se tam pronáší posudek, pokud saustavva jejich do- 

 spěla vvytčeného cíle. 



Třetí hlawní díl, čili obytoslowí, powažuje rostliny \v ohledu 

 na jejích matku zem, t. ^vykládá jejich obydlí a rozšíření po 

 zemi, a aučinky rozdílných powah země na ně. 



Poslední hlawní díl obsahuje proměny celého rostlinstwa, 

 co jednota pow ažowaného w běhu časů , kteréž proměny jinače- 

 ním se kůry zemní půwod měly. 



