u rostlin ani památky nenalézáme. Pohybovvání tedy w tele 

 rostlinném a onen spůsob cítění, jejž pro rozdíl čutím jmenowati 

 buď dowoleno, připodobňuje se k řadě pohybůw a citůw, jež i 

 u žiwoěichůw pozorujeme, kteréž ale bez wědomí jejich se wy- 

 konáwají, kteréž i tenkrát swůj průchod mají, když auřady ži- 

 woěišné a jejich austroje činí a působí, anobrž když odpočíwají 

 spaním. Jsau to pohybowáuí, ěutí a s nima spojené činnosti 

 žaludku a z něho počínajících střew , wšech žláz, šťáwy ob- 

 zwlášťní připrawujících , cew a srdce, krew rozvvádějících po 

 těle, plic, krew a vvzduch proměňujících. Tyto auřady wztahují 

 se na zachowání živvota jednotníkowa, a tudy slowau žiwohií, 

 kteréž tedy žiwoěichům a rostlinám jsau společný. Z toho pa- 

 trno, že rostlina na nižším stupni dokonalosti žije. Trefně tedy 

 připodobňowali rostlinu ku spícímu žiwočichu. 



Jinau řadu auřadůw a austrojůvv rostlinných dělají ty, 

 které slauží k rozmnožovvání. W ní záleží starost přírody, aby 

 pokolení rostlinná newyhynula, protože jednoíníkowé rostlinní 

 jsau pomíjitedlní. I w tom rostliny se žiwoěichy se srownáwají. 



Nauka o rostlinách jest díl přírodnictwí a slowe rosfli- 

 nicfwí (Jiotaiúca, Phytologia}. Jelikož rostliny co takowé bez 

 ohledu na jiné předměty i s ohledem na ostatní rostliny a na 

 jiné předměty se powažowati mohau , rozděluje se rostli- 

 nictwí na dwa díly. W prwním dílu powažují se rostliny 

 co jednotníky samostatné. Protože rostliny mají tělesnost a činnos!, 

 protož náleží je w tom dvvojím ohledu powažowati , tudyž 

 rozděluje se rostlinictwí na dwé, na téloslowi a činoslowí. 



Těloslowí obírá se s popisowáním těla rostlinného a jeho 

 částí. A protože mají jako žiwočichowé díly wněšné čili audy 

 a wnitřní čili útroby, rozpadá se těloslowí w midoslowi (^org^a- 

 nolog-ia}, zanášející se s audy, a na útroboslowí wykládající 

 wlastnosti útrob rostlinných, který díl také pyfwa rostlinná (Phy- 

 totomia) siowe. Útroby ale niají swau wlastní budowu čili 

 austrojnost, takže útroboslowí rozděluje se na útrobopis čili 

 útroboslowí wlastně a na tkaněslowi (^llistolog-ia). 



W těchto odnohách rostlinictwí uwažují se audy a útroby 

 rostlinné o sobě ; pakli ale wšech těch wlastnosti pro wšakau 

 rostlinu a tudy také pro wšecky w jistém a přirozeném pořádku 

 se wyloží, powstane z toho onen díl rostlinictwí, jenž se rost- 

 linopisem (phytog-raphia) nazýwá. W tom posledním dílu ob- 

 zwláště audy rostlinné se popisují. K tomu cíli jest potřeba 

 názwú čili wýrazůw, jimiž rozdílné twary a wýjewy rostlinné 

 se poznamenáwají. Obsah názwů náležitě spořádaných slowe ná- 

 zicosíowi (terminologia, g^lossologia.") 



Do toho dílu náleží i slmičenstwi rostlin chemičné, w němž 



