37 



jest bezbarwá, řídkí, obzwUštního zúpacliu , wáhy potažné 0.86, u + 156.8' 

 <'. wřej polilcuje kyselinu solnowodicnatau plynnau* a daná dwoje polu- 

 óeiiiny: jednu pewnau, druiiau kapalau. jicliž pfwní zapúcliá jako kafr; 

 ze staré silice, jakož i dlauliým činěním ky.-eliny dusičné, rozřcděnó, sražuje se 

 liinota prawideinó se hlatíoí. Silice ta sestáwá z uhlika částic 5, wodíka 8. 



miice citronowá nalézá se \v drobničkýcii raišcícli \v kůrce citronowé 

 lionořenýclii a nytlačowáníni se dobywá. Prodajná jest bledě žlutá, pře- 

 tínaná bezbarwá. silného zápachu citronem, wáhy potažné 0.847, u + 167" 

 t\ wře ; s kyselinau solnowodicnatau taktéž se má. 



Silice jalotccoicá jest w šiškách zbobulelých jalowce obecného. Nemá 

 barwy, zapáchá a chutná jalowccm; sestáwá ze dwau silic, jichž každá 

 jako silice terebintinowá jest složena. 



Silice chtcojkowá čili moiuchowá we chwojce klášterské. 



K silicím kyslíkatym náleží: kafr, silice bergnmotoicá, 

 skoricowú, hiebičkowú, anísoicá, kajapufowd, fenykloicá, heř- 

 mánkowá, kminoicá, iawonduíowá, z kwétu pomarančoicého 

 čili nerolowáj peprnomátowá, růžowá , odolenowá, hořko- 

 mandlowá, faicoloícá, hořčičná a J. 



Kafr nachází se we dříwí skořicowníka kafrowého (Cinnamomum 

 Uamphora) a pětíkíídelce kafrowého (Shorea aromatica). Kafr indsky na- 

 skytuje se w brylách bczbarwých, proswítawych, tuhých, obzwláště zapá- 

 chajících a cliutnajících; snadně srostá w hlati lesklé, silně swětio lámající 

 buď z rozpustku líhowého buď přepuzením; na wodě piowe; roztopuje se u 

 + 175" C. , wře u + 204"; již obecnau teplotau těká, snadně se zaně- 

 cuje; wodau málo se rozpauští , snadno ale líheň), trestí a oleji: slučuje se 

 s kyselinau dusičnau, octowau, a solnowodicnatau: s kyselinau dusičnau 

 několikrát přehnán dáwá kyselinu kufroicau. On sám jest slaučenina z uhli- 

 ka částic 10, wodíka 16, kyslíka 1. Tomu kafru podobá se řonfcořfý, z tonky, 

 omanotcý, z kořena omanowého, labdkowý z listí tabákowého, kopylnikoicý 

 z natí kopytníka obecného, koniklecoicý z rozdílných koníklecí , bře^owý 

 ze wněšné bílé kůry březowé. 



Silice pergamolowíi (Ber^imool), nachází se w míšc.ch w kůrce 

 jistého odrodku pomarančowého ponořených. Prodajná jest žlutá, přehnaná 

 bezbarwii , příjemně zapáchající, wáhy potažné 0.862; slučuje se s kyse- 

 linau solnowodicnatau plynnau; déle stojíc we wzduchu sražuje hmotu drob- 

 ničce hlacenau, newonnau, u wodě a líhu těžko rozpustitedlnau. Sestáwá 

 K uhlika částic 15, wodíka 26. kyslíka 1. 



Silice skořicotcd (Zimmtol), pochodí od skořice, kůry rozdílných 

 skořicowniků, jmenowitě prawého a kassie. Bezbarwá nebo bledé žlutá, 

 silně skořicí zapáchá, pálčiwě chutná, těžší nežli woda; wzduchem mění se 

 w kyselinu skořicowau, dwojí pryskyřici a silici jinau docela podobnau, 

 která také se zplozuje kyselinau dusičnau ze silice skořicowé; když po- 

 wstane hmota bezbarwá, hlaťowitá. wodau rozdělí se na kyselinu a řečenau 

 silici: silice skořicowá s kyselinau dusičnau wařena mění se w silici hor- 

 komiindlowau a kyselinu bcnzoowau. Tu zmíniti se můžeme o silici kaštowé 

 z kořena kašfowého. 



Silice hřebiékoicá nachází se w hřebičku, t. paupatech nerozwitých 

 hřebičkowce kořenného (Caryophyllus aromaticus). Čistá jest bezbarwá nebo 

 rusá. silně woníci a pálčiwě chutnající, wáhy potažné 1.061. Sestáwá ze 

 dwojí silice, jedné těžké, wáhy potažné 1.079, u -\- 243" C. wraucí a se 

 zásadami slaučeniny hlatitediné dáwajicí. 



Silice anisowá w anisu se nalézá. Bezbarwá nebo nažlutlá, anisem 

 silně woníci a chutnající, wáhy potažné 0.9857; obyčejně tolik tuhoěpa.ťiny 

 obsahuje, takže w obecné teplotě křehne. Ta tuhočpawína hlatí se w lupky 



