kleré hla(i(edltié; rozíopují se, hoíí, netěkají; lozpauAlejí .se li- 

 hem, trestí a silicemi na způsob rozmaiiiíý. Každá samorodná 

 pryskyřice sestávvá z několika jednoduchých, kteréž se jmenují 

 pryskyřice alfa, beta, ^amma a d. Přemnoho pryskyřic má se 

 jako slabě kyseliny, takže mohau se slauěiti se zásadami. Pryskyřic 

 jest weliká rozmanitost; málo ale jich chemicky wyzpytowáno. 



Koloforia, kalafuna. Z rozdílných stromůw sosnowitých sama od 

 sebe nebo z udělaných jizew prýští se kapanina hustá, tercbintina, terpentin, 

 čili Áuikar, slauěenina z kolofony a silice terebintinowé , která jest rusá, 

 jasná anebo kalná^ hořká, slabě zapáchající, na^ stromich tulinaucí hned 

 wyparením silice, hned okysličeníni ; s wodau puzena panští silici a zů- 

 stavvuje pryskyřici, kolofona nazvvanau. Ta ale jest žhitawč hnědá, pro- 

 sHÍtawá, kruchá, lihem, trcstí, oleji a silicemi snadné rozpustitedlná. Sestáná 

 ze dwojí pryskyřice, jichž jedna studeným lihem se rozpauští , druhá nic. 

 Prvvní , pryskyřice alfa , sražuje se wodau z rozpustku líhowého. Druhá, 

 pryskyřice beta, rozpauští se lihem wřelým, z něhož wystydlého se sráží. 

 ťrvvní sestáwá z uhlíka častíc 40, wodíka 60, kyslíka 4. 



líopaiíca podobá se šu.škaru a prýští se z rozdílných kopajníkúw 

 (Copaifera) w Brasilíí rostaucích. Sestáwá ze silice bezbarwé, řídké, 

 aromatné, wáhy pot. 0.878, u -\- 245° C. wraucí a slaučenstwa sílíce tere- 

 bentinowé. Pryskyřice wyčistěná dávvá hlati čisté, bezbarwé, a slučuje se 

 se zásadami. Sestáwá z uhlíka častíc 40, wodíka 62, kyslíka 4. 



Elemi pochodí od elemoše obecného (Amyrís Plumieri), balsamnika 

 elemowého (Balsamodendron zeylanícum) , čipy elemowé (Icica Icícariba), 

 jest žlutý, proswítawý, měkký, trochu zapáchá silicí, a sestáwá ze dwau 

 pryskyřic, z nichž jedna, beta, lihem wřelým rozpustitedlná a hlatítcdlná má 

 uhlíka častíc 40, wodíka QQ, kyslíka 1. 



Pryskyřice břefsowá nachází se w kůře březowé , a jest bezbarwá, 

 u -|- 200" C. se roztopuje, při čemž zapáchá korau březowau, a dá se pře- 

 pudítí. Liší se od pryskyřice elemowé bety, že má 2 častíce kyslíka. 



Kopčil prýští se ze škumpy kopálowé fRhus copalinum) w Indií zá- 

 padní, kopáloronč indské ([Vateria índica^ w Indii wýchodni, od lehkoše ko- 

 pálow<ího (Elaphrium copaliferum) w Mexiku, a wyskytujc se w brylách, 

 ježto wně nečisté, na odloracích čistě nárusé nebo žluté, často se zalitými 

 hmyzy, twrdé, kruché, těžší nežli woda; roztopcním se mění, lihem se 

 nerozpauštějí, trestí ale bobtnají a rozpauštějí se, lauhem žírawým se roz- 

 plýwají; kopal sestáwá z několikera pryskyřic nesnadno rozlučitedlných. 

 Kopálu podobá se jantar (Bernstein), pryskyřice w hnědouhlí se nalézající 

 a pochodic! od jakýchsi stromů sosnowitých wymřelých, w zemí polirobe- 

 ných : hlawnč sestáwá z pryskyřice lihem , oleji , silicemi a alkalicmí ží- 

 rawými nerozpustitedlné a nepochybně proměněné, pak z kyseliny jantarowé, 

 z památky silice a dwau pryskyřic lihem a trestí rozpustitedlných. 



Mastyks wytíká ze stromu mastyksowého, tryšly čili moklcče, a 

 wyskytuje se w zrnách zakulatělých, rusých, proswítawých , slabého aro- 

 matného zápachu a chutí; též sestáwá ze dwau pryskyřic rozdílně rozpu- 

 stitelnýťh lihem wodnatým. 



Sandaraka prýští se ze zerawu klaubnatého (Thuja articulata). 

 Brylky drobné, lusé, proswítawé, kruché, snadné roztopitedlné, lihem rozpu- 

 stitelné. Sestáwá ze trojí pryskyřice. 



Ijuka wyléwá se z pichů, jež čerwec lakowý (Coccus lacca) dělá do 

 rozeh některých stromů we wýchodni Indii rostaucích , jako jsau roz- 

 dílné smokwoně: smatená, podíwná, poswátná (Ficus Rumphií, inJíca, reli- 

 giosa). plaso majnaté (Butea ÍVondosa), maukeá mlékonosný (Aleurites lacti- 

 fera) cicimck jujuba (Zizyphus Jujubu). 



