40 



Na rozliách ještě sedící slowc luku w raubicich (Stocklack), s ro- 

 zeh sňatá, zowe se laku zrnatá (Ivonierlack), wyčistěná a wyskwařcná, 

 laka tv deskách (Scliellack). Poslední wyskytuje se w krížalkách tenkých, 

 krucliých, hnědých, proswitawých. Kromě částek hmyzích, jako banvy 

 a mastnoty, sestáwá , jak se zdá, z patera pryskyřic, jichž jedna 

 hlatitedlná. 



Benz-oe přichází od sturače benzoinu (Styrax Benzoin) na Sumatře 

 rostaucího, a wyskytuje se we spůsobě bryl kruhých, na pohled jakoby 

 slepených ze samých drobkúw bílých a náhnédých; zapáchá příjemně ja- 

 koby wanilkau , zaliřát dýmá kyselinu benzoowau, jíž asi 18 stin obsa- 

 huje. Sestáwá ze trojí pryskyřice. 



Pryskyřice gwajakowd proniká dříwí gwajáku obecného (Guajacum 

 oíTicinale) a prýští se z něho. Wyskytuje se we spůsobě bryl hrubých 

 proswitawých, kruhých, wně hnědých, na úlomku modrozelených; prášek 

 jeho na wzduchu anebo wodau solíkowau zelená, rozpustek líhowý kyse- 

 linau dusičnan tmawě modrá. 



Pryskyřice jalapowd nalézá se w bulwách powijnice jalapy a horní 

 (^Ipomaea Jalappa, Purga}; wydobytá jest šedohnědá, bezleská, na úlomcích 

 žlutohnědá, neprozračná, ostře a hořce chutnající. 



Draci krew prýští se z křídloka drakowce (Pterocarpus Draco), 

 stromu w Indii západní rostaucího, we spůsobě bryiek tmawohnědých, ne- 

 prozračných , rozmělněním dáwajících prášek co krew čcrwený, a lihem 

 rozpustek červvený. Obsahuje kyselinu benzoowau. 



Kaučuk, pruiné kli, wytíká z jizcw rozdílných stromů jihoamerických, 

 lilawně ale z kahuchu obecného (Siphonia elastica) we spůsobě mléka bílého, 

 wysychajíciho, obsahujícího bílkowinu, w níž pryskyřice jako w emulsii se 

 wznáší. Zahřátím bílkowina srazí se, s níž pak kuličky kaučukowé sle- 

 peny jsau. Kaučuk čistý jest bezbarwý a prozměný; takowý ale w ob- 

 chod nepřichází. Hlawní jeho wlastnost jest, že jest zpružen, nedá se roz- 

 topiti, aby se nerozložil; lihem se nerozpauěti, tresti ale a některými sili- 

 cemi se rozplýwá, jakož i draslem žírawým. Nemákyslíka. Kaučuk ale na- 

 lezší se také wc mléce jiných rostlin, jako toješťowitých , chylanowitých, 

 smokwoňowitých. pryšcowitých, makowitých a čakankowitých. Tak nazwané 

 dapicho čili zapiš čili kopaly kaučuk, na kořeně kahuchowém (^Siphonia) a 

 jiných mléčnatých stromů, není nic jiného nežli kaučuk wlahau zemní promě- 

 něný. Kaučuku podobá se, alespoň powahami wněšnými, pruiek (Elaterit), 

 w kamenném uhlí se nalézající, a owěem od rostlin pochodící. 



Jiné pryskyřice nalézáme w kořeně dřistalowém , kuklika obecného 

 (Geum urbanum}, posedowém, w zemčatech, we mnohý^ch lišejnících, na 

 pupenech topolowých a maďalowých; tyto spůsoby jsau buď chuti zbawcny 

 buď mírné. Ostrau chuť mají jiné, jako jsau ze šfáwy mlékowité rozdíl- 

 ných pryšcůw, z kůry wlčím lýkem nazwané, z kořena senegowého, mořské 

 cibule, oddenkukapradu samce (Nephrodium filix mas), z kořena swlačce uťatého 

 a rolního (Convolvulus Scammonia, arvensis) opletníka plotního (Calystegia 

 sepium), z hauby modřínowé (Polyporus ofFicinalis). 



Wšecky naduwedené pryskyřice jsau pewné kromě kaučuku, který 

 jakož i lep na pídky slowau měkké. Ten dobýwá se z kůry wnitřní ze- 

 lené od cesmíny obecné (Ilex aquifolium) a z malwic gemcly bílé (^Viscum 

 album.) Nachází se ale také w kořeně hořce žlutého (Gentiana lutea), a 

 powléká rozhy trnownika lepnatého (Robinia viscosa), hoření díl lodyhy 

 knotowky sraolníčky (Lychnís Viscaria). Nepochybně lep jest pryskyřice 

 s nějakým prvvkem smíchána, měkkost udělujícím. 



Pryskyřice jak řečeno snad ani w jediné rostlině nena- 

 lézají se o samotě, jsauce složeny ze dw^u, tří anebo wíce 



