41 



pryskyřic jednoduchých. A wsak smíchány býwají také se mi- 

 licemi, slizmi a woskem. 



:>líchaniny pryskyřic a silic jsaii rozdílné. Některé málo silice ob- 

 sahují , jako jsau pryskyřice některých rodůvv sosnoných, maslix, elemi, 

 lukamahaka z lehkoše plsťnatého, ztepilého (Elaphrium tomentosuni, excelsuna) 

 /mima od kurbarylů rozdílných (Hymenaea) , ladan od čistůw , jmenowitě 

 kreLského a cyprského (Cistus creticus, cyprius) a j.. storaks od sturače 

 pospolitého (Styrax ofFicinalis) a j. ; benz-oe také kyselinu benzoowau držící. 



Které mnoho silice obsahují, slowau bafsamij , jako n. p. ^uskar čili 

 terebintina z rozdílných rodůiv sosnowých a řečíka terebintu (Pislacia Te- 

 rebinthus), balsum mekský od některých balsamníků fBalsamodendron), 

 kopaitca od rozdílných kopajníků. Některé balsamy mají také kyselinu 

 lienzoowau . jako jest baldám penitcský od wonodrewa peruánského a pýři- 

 tého (llyrospermum peruiferuni, pubescens) a balsam tuluanský od wono- 

 drevva toluanského (>1. toluiferum), a storaks kapaly od ambroně americké 

 (Líquidambar styraciílua). 



Třetí spůsob míchanín jsau klegoprysktjřice (^umrairesinae) smíchí-.né 

 z pryskyřice, slizi, nemnohé silice. K těm náležejí následující: kadidlo 

 (olibanum) od kadidlowníka pilouaného (Boswellia serrata) , myrha od 

 balsamnika myrhy a katafu (Balsamodendron Myrrha, Kataf3, klegoprysky- 

 řice břečlanoicd od břeětana bluští : čertoico lejno od ločidla čcrtovva lejna, 

 perského (Ferula Assa foetida, persica), sagapen od neznámé dotud rofit- 

 |iny okolíěnaté, amoniak od ošáka amoniačného (Dorema ammoniacum), 

 opopdnaks od moraěiny obecné ([Opopanax Chironium), yalbdn od galbáníka 

 obecného (Galbanum oíTiciniale). Tyto od rostlin okoličnatých pochodící 

 wlce neb méně smrdí; jsau ještě jiné, mající pří sobě prwek ostrý, jako jsau 

 enforbium od pryšce kanárského, lékařského (Euphorbia canaricnsís, oťFí- 

 cinaruir.) a j., skamouium od swlaěce uťatého (Convolvulus Scammonia), 

 guta od žlutošťawa waječnolistého (Xanthochymus ovalifolius} , wíšňowky 

 obecné (Hebradendron morella), mangostany cejlonské (Garcinia Zeyianica}, 

 od žlutolúw (^^ismiae). 



IMíchaniny z pryskyřice a wosku jsau řídcí. K těm přináleží wosk 

 pabnotcý , prýštící se ze kmenu woskouně andeské (Ceroxylon andicola), a 

 dhiís Qiropolis), již wčely dělají z rozdílných pryskyřic a pelu. Ještě řidší 

 jsau pryskyřice s tukem pomíchané, jako jest laka , o níž jsme wýše 

 mluwili. Jiné pryskyřice jsau smíchány s kyselinau, n. p. s benzowau 

 benzoe, balsam peruwský a toluanský, jantar s jantarowau a d 



A:) Barwhiy dělají obšírné a mnoholicné oddělení prwků 

 rostlinných bližších. Ta jejich rozmanitost nepochodí toliko 

 od rozdílné barvvy, nýbrž i od celého chowání fysického a 

 chemického. Sluší znamenati, že mnohé barwiny teprwa pů- 

 sobením wzduchu, wody a j. při wylučovvání jich z rostlin, 

 anebo po něm swých nabýwají barew. Rozdělují se na dusí- 

 katé a nedusíkaté, z nichž prwní mají dusík, druhé ale nic. iVe- 

 dusíkaté zase rozeznáwají na pryskyřicoimté a wyfaženínowlté^ 

 podlé podobnosti ku pryskyřicím a vvytaženinám, jelikož prwní 

 snadno se rozpauštějí lihem a trestí, druhé lihem a wodau. 

 l*odlé barwy rozdělují se na zelenej modré, óericené, ztiifé, 

 hnědej černé a bílé. 



K barwinám zeleným náleží jediná zelenina (Chlorophyll) 

 nedusíkatá, pryskyřicowatá. Barwina ta plowe we sklípcích 

 na spůsob drobničkých kuliček zelených a uděluje rostlinám. 



