40 



k3'^sclinau sirkowau s Yg wody rozieděnau polité, a pak osáknuté, 

 chaluzíkern jako škrob zmodrají. Drtiny, sláma, plátno, bawlna 

 a j. s kysclinau sirkowau sehnanau třeny, aby se nezabraly, 

 proměňují se w hmotu stejnau, tuhau, málo barvvenau. Rozpustek 

 obsahuje klowatinu a obzwláštní kyselinu, dřewosířičilau C^iff- 

 niuunterschwefelsáure}. Jestli též látky zahříwají se s mno- 

 hým draslem žírawým a nemnohau wodau, dáwají, jako škrob 

 a cukr, šťowan, octan a uhlan drasličitý. Polejíli se kyse- 

 linau dusičnau nejsehnanější , rychle se rozpustí ; wodau do 

 rozpustku wlitau wylaučí se neproměněná látka we spůsobě 

 prášku bílého, wodau nerozpustitedlného, obojetného, s kyselinau 

 dusičnau slauéeného. Papír do kyseliny též namočen a hned 

 opláknut, mění se w tauž slaučeninu. Jestli ale řečené látky 

 déle w kyselině té leží, w jiné slaučeniny se změní , protože 

 woda z rozpustku nic nesražuje. Drtiny w kyselině solnowo- 

 dičnaté zahřátý brzo mění se w hmotu hnědau, hlawně slože- 

 nau z prsťowiny (^Humin} a kyseliny prsťowé Qluminsaure}. 

 Taktéž činí wšecky silnější kyseliny. Též kysličníkem drasli- 

 čitým we wzduchu dělá se ze dříwí kyselina prsťowá. Též 

 i cukr kyselinami w řečenau kyselinu se zjinačuje. Dřewowina 

 skládá se z uhlíka částic 35, w'odíka 48, kyslíka 20. 



Korek, koráb dubu korkowého čili plutu (^Quercus suber}, 

 a. nepochybně wšeliké kůry stromowé skládají se z obzwlášť- 

 ního prvAku, korkowinau (^Suberin} nazwaného, jíž se nabude 

 wyluhowáním korku rozdílnými rozpustidly, která od dřcAvowiny 

 a sklípkowiny tím se liší, že s kyselinau dusičnau mírně sehna- 

 nau za horka truzena jsauc, proměňuje se w kyselinu korko- 

 wau (^Korksaure} , ježto z rozpustku wodního nasyceného se 

 sražuje co prášek bílý, nakyslý, roztopující se, těkající jako 

 silice a ustydnutím se hlatící; lihem a trestí se rozpauští. 



Haubowina (^Fung-in^ jest podobcý prwek we haubách, 

 jenžwyčistí se, buda truzen naduwedenými rozpustidly. Liší se 

 od korkowiny a sklípkowiny, že kyselinau sirkowau a dusičnau 

 nemění se w naduwedené kyseliny, a pak že obsahuje dusík. 



Skrobowaťma čili wlákno škrobowafé (^Amyloid). Zem- 

 čata promýwáním zbawena škrobu zůstawují po sobě hmotu bí- 

 lau wláknatau, která dělá přechod od škrobu ku dřewowině. 

 Wařena nabobtná w huspěninu, a rozpustí se w ní na wětším 

 díle, chaluzíkem modrá, a s obilowinau a kyselinau sirkowau 

 dáwá klowatinu a cukr; zemčata asi 7 až i 9 stin jí obsahují. 



8) PRWKY BLIŽŠÍ NIJAKÉ OBZWLÁŠTNÍ. 



Tyto prwky poněkud podobají se k zásadám rostlinným, 

 nemohaucc ale nasytiti kyselin, nemohau k nim se přičítati. 



