¥) 



Ancarowina (^Aiithiarin) vv ančaiu jedowateho (Antiaris 

 loxicaria) stromu na Záwě a poblízkých osírowech rostaucíin. 

 Hlatí se w lupty drobné, bílé, newonné, roztopitedlné, wodau 

 málo se rozpauštějící, snadněji lihem; nejmenší množstwo již 

 krutý jed. Uhlíka atomů 14, wodíka 80, kyslíka o. 



Marowina (Cetrarin^ w maru, plicníku čili mechu pliením 

 (^Cetraria islandica). Prášek bílý, mělký, newonný, náramně 

 hořký, zahíatím se porušující; wodau málo se rozpauští, lihem 

 a trestí nesnadno; u wodě dlauho wařen jsa, mění se w hmotu 

 hnědau; z rozpustkůw sražuje se kyselinami minerálními co 

 huspenina, ani s nimi se nepoluěuje; kyselinau solnowodicnatau 

 sehnanau modrá; s alkaliemi a wůbec zásadami se slučuje. 

 Nemá dusíka. 



Lučebníkowé ještě znamenité množstwo jiných prwků do 

 toho oddělení náležejících z rozdílných rostlin wydobyli, které 

 ale nejsauce dostatečně známj' jmenowitě uwésti postačí. Jsautě 

 tyto : aloowina (Aloinum} w aloe, aricina w chyně z Kuska, 

 blínowhia Qlyoscyaminum^ av blínu černém , drawnicowina 

 (Chelidoninum} we wlašťowíčníku (Cheldonium} , jakorowina 

 ( Jamaicinum^ w kůře jakorowé (^GeofFrea surinamensis} , gua- 

 ranina (Guaraninum) w plodech zhnětených od kurury ná- 

 pojné (Paulinia sorbilis} , chmeloicina Q-upulin} we chmelu, 

 kolumbowlna (Columbin) w kořeně kolumbowém, jalapoicina 

 (Jalappinum} w kořeně jalapowém, karapowma (^Carapa-Al- 

 caloid} w oleji a kůře karapowých (^Carapa Gujanensis}, 

 ocnnowhia ([Colchicinum) w semenech a cibulech očúnowých, 

 kitasiowina (^Quassiin} w dřívví kwasioAvém, parilowina (Pa- 

 rilinum) w salsaparile, reweňowina (Rhabarbarinum} w rewni 

 čili rabarbaře, skwilowma (Scillitin^ w mořské cibuli, fabá- 

 kotchia (^Tabacin} w listech tabákowých čerstwých, wiolko- 

 wina (Violinum^ we wiolce wonné, womčjowinu (^Aconitinum) 

 we woměji obecném a latnatém (^Aconitum Napellus, panicula- 

 tum). Ani jediná nemá dusíka. 



Tyto prwky, jichž nepochybně jest mnohem wětší množ- 

 stwo, dělají nejhlawnější a nejaučinnější prwek tak nazwaných 

 itýtahú rostlinnýcli (Extracta} , které dobýwají se močením 

 rozdílných částek rostlinných u wodě nebo líhu, odkauřením 

 kapaniny přílišné a zahuštěním. Tyto wýtahy ale nejsau nej- 

 bližší prwky rostlinné, nobrž míchaniny rozdílných. Naskytují 

 se co hmotj'^ obyčejně hnědé, nehlatitedlné , za sucha kruché, 

 wíce méně zapáchající a rozdílně chutnající ; barwa tmavvá po- 

 chodí od jakési barvviny u připrawowání teprwa zplozené. Roz- 

 dělowali se na hořké, ostré, hoikodrastické a hoi-komamiwéy 

 o nichž nebudeme slow šířiti, protože o prwcích jsme již je- 

 dnali, které jim tv wlastnosti dáwají. 



4 



