51 



rldupif CP''0 zwanc , hned sestáwají z jediného nebo z celé 

 jich řady, a \velikau rozličnost okazují. Jiné sklípky zase 

 u >vnitř jakoby oddělené od ostatních , dělají austroje hlawně 

 k piiprawowání jistých hmot ustanowené a žlázami jmenowané. 

 Podlé toho Avidno, že bradawice, chlupy a žlázy jsau austroje 

 nevvelmi rozdílné; též bywají často spojeny, do sebe přechá- 

 zejí, anebo saupolně se zastupují. 



Když rostlina dospěje, wšecky častíce, tedy také sklípky, 

 jsau spojeny hmotau mezisklípečnau. Jestli tato hmota mezi 

 sklípky pak dílem se stráwí, a mezery tak powstalé naplní 

 se plynem, powstáwají dutiny, které nemajíce obzwláštních stěn, 

 jsau obmezeny sklípky stráwením řečeným oddělenýnn. Jsauli 

 tyto dutiny těsné , a běžíli podlé hran sklípkůw dotýkawých, 

 nazýwají se průchody mezisklipečné (meatus intercellulares}, 

 wýk. 11, 40, a, a. Jsauli rozšířeny a běžíli prawidlně, slowau 

 iczdušnice (meatus pneumatici), wýk. 8. c c c c, 16. a, a. Dě- 

 lajíli neprawidlné prostory w podstatě rostlinné, jmenují se 

 hlubiny (^cavitates aereae, lacunae), wýk. 60, a, které se zplozují 

 roztrháním sklípkatiny při zrostu bujném wedlejších dílůw. 



Když wnitřek takowým spůsobem w dutiny naduwedené se 

 rozsíupuje, nabýwá powrch jistých otworů, jimiž wnitřek se wně- 

 šným wzduchera se spojuje. Tyto otwory slowau pichy čili 

 průduchy (^stomala}, které wůbec se wyskytují co otwory po- 

 dlauhlé mezi poloměsičitýma sklípkoma, spojené wšude s prů- 

 chody mezisklípečnými, takže wlastně jsau jejich wýchody. Při- 

 tom průchody mezisklípečné pod samými pichy jsau rozšířeny 

 w dutinu, dýchací nazwanau, podobnau k dutinám dýchacím 

 žiwočichůw ^wýk. 43, 45, 46, 48,49, 50, 51^, Tyto otwory 

 nalézáme na wšech dílech rostlinných prawau pokožkau opa- 

 třených, na kwětech a dílech plodowých, anobrž i na semenech, 

 nejhojněji ale na listech a jmenowitě na jejich rubu. Rostliny 

 ale podvvodní jich nemají, ačkoli mnohými wzdušnicemi jsau 

 opatřeny. Pichy wůbec jsau neprawidlně rozpostaweny ; w ji- 

 ných případcích rozpostawení jest prawidlnější, jelikož na li- 

 stech některých rostlin rownoběžně spořádány jsau se swazky 

 cewnými (wýk. 45, 46, 49, 50, 51}. Wůbec nejwětší 

 jsau na rostlinách tak nazwaných tučných. Díly rostlin tuhé, 

 kožowité anebo přeautlé austrojnosti mají nejdrobnější. Cím 

 wětší ale jsau, tím méně jich na jistém powrchu a naopak. 

 Na čárce čtwerečné jich býwá 100, anobrž i 1000 až 3000. 



Pichy wždycky jsau obklíčeny sklípkoma menšíma wedlej- 

 ších pokožkowých, kteréžto slowau pichowými^ a powstáwají, 

 dříwe nežli powrchní wrstwa sklípkatiny promění se w 

 pokožku, ze sklípku dotýkawého, když on totiž na dél se 

 rozdělí , a když kraje tak udělané, wšaké polowině přináleže- 



4- 



