55 



Nejmiiožší rostliny ale sestáwají z wellkého množsíwi 

 částic prvvotních a druhotních čili ze nklípkůw a cew, kteréž 

 poslední, Jak řečeno, opět jsau sklípky proměněné, takže i nej- 

 dokonalejší rostliny toliko ze sklípkůw sestáwají. Dále i nej- 

 dokonalejší rostlina prvvopočátečně toliko jest jediný sklípek. 

 Ostatní sklípky, jak jsme widěli, dělají se we prwopočátečném, 

 z jeho obsahu, tedy u wnitř, a sklípek musí tedy se zwětšo- 

 vvati; w těchto tak udělaných sklípcích opět jiné sklípky se 

 dělají, protože každý má w sobě látku k tomu cíli. Rozmno- 

 žovvání sklípkůw obzwláště rozdělowáním se stáwá. Sklípek 

 ale prwopočátečný jakož i od něho udělané také na powrch 

 swůj prýští hmotu mezisklípečnau, z níž také sklípkj' se dě- 

 lají. Sklípky ale nejhojněji u wnitiku již hotowých se roz- 

 množují. 



Audy rostlinné skládají se z wětšího nebo menšího množ- 

 stwa sklípkůw a cew rozmanitým spůsobem spořádaných a 

 k rozdílným auřadům ustanowených. 



Rostliny nejnižších řádůw mají toliko jediný aud , který 

 sestáwá z wětšího nebo menšího množstwa sklípkůw, rozmani- 

 tého jest twaru, a wšamo se zwětšuje. Tento aud slowe 

 stélka (^thallus}. 



Rostliny wyššího dokonalosti stupně ale sestáwají ze sklíp- 

 kůw^ a cew w čáry spořádaných, ježto dohromady dělají osUy 

 wřeteno (^axis} , hlawně w délku rostaucí. Z té osy wyni- 

 kají jiné audy, bočnými (^org-ana appendicularia} zwané. Tyto 

 dwoje audy slowau základními {o. fundamentalia}. 



Podlé toho rozdílu rozpadají se rostliny na stélkaté (^thal- 

 lophyta}, mající stélku , a na osnaté (^cormophyta}, opatřen© 

 osau čili wřetenem. 



Tento aud základní jest náhrn sklípkůw obyčejně nepra- 

 widlných, rozšiřující se w útwar kožowitý, strupowitý, chrasto- 

 witý, anebo prodlužující se w díly niťowité, lodyhowité nebo 

 křowité. Jiných audůw nemají, wyjmemeli tak nazwané pín- 

 éepky, toliko některým wlastní, totiž audy kořenům wyšších 

 rostlin podobné, sestáwající ze sklípkůw prodiaužených spoje- 

 ných, a slaužící toliko k upewnění, nikdá ku přijímání potraw. 



í. Stélka niťoicifá jest nejjednodušší spůsob stélek, se- 

 stáwajíc buď ze sklípku jediného wíce méně w déli roztaže- 

 ného, wálcowitého, hned jednoduchého nebo rozwětweného, buď 

 z jedné nebo wíce řad sklípkůw nad sebe poslawených, wětwe 

 wypauštějících. Nacházíme ji u řasowitých a parožnatcowitých. 



