5» 



Tyto spůsoLy odchýlení naskyfují se i w audech, které jinak 

 nejwětší auplnost i nejwětší prawidelnost okazují. 



Abychom rozdíl rostlin cewnatých (^str. 13^ a bezcewých 

 čili sklípkatých lépe pochopili , rozdělíme následující pojednání 

 na tři časti, jichž prwní obsahuje audoslowí cewnatých jewno- 

 snubných, druhá cewnatých tajnosnubných, a třetí sklípkatých 

 čili bezcewých. 



ODDÍL PRWNÍ. 



AUDOSLOWÍ ROSTLIN CEWNATÝCH JEWNOSNUBNYCH. 



Tu zachowajíce pořádek přirozený jednati budeme: 1^ o ko- 

 řenu, 2} o stonku, 3) o listech a podobných dílech, o) o pu- 

 penech, 5} o kwětu a 6) o plodu. 



HLAWA PRWNT. 



KOŘEN. 



Kořen (radlx}, aud rostlinný do země nebo wody wnika- 

 jící, a stonek, jeho pokračowání wzhůru do wzduchu jdaucí, 

 jsau homolowlty nebo wálcowity, a swau zpodinau se dotýkají; 

 toto místo , kde se oba dílowé potkáwají, slowe krk ([coUum]), 

 který oprawdiwým audem nejsa tím se wyznačuje, že rostlina 

 od něho w dwojí směr docela rozdílný se rozchází. Kořen a 

 stonek w tom ještě jsau podobny, že na koncích rozdílně se 

 rozcházejíce wětwe dělají, a že, jak alespoň některé ro- 

 stliny dokazují, nehynau, bywše překoceně do země zasazeny, 

 takže kořen přišel wzhůru a stonek dolůw. Stonek w zemi 

 pozbude llstůw a wyžene kořeny, které potrawu pohlcují ; sto- 

 nek swrhne mrcasy a místo nich požene w pupeny. 



Kořen obyčejně wázne w zemi nebo pohraužen u wodu. 

 Není wšak každý díl kořenem w zemi wáznaucí, protože nejdo- 

 lejší díl stonku též někdy to místo zaujímá. Naopak nesmíme 

 wěecky díly jmenowati stonkem, jež nad zemí nacházíme , je- 

 likož i stonek žene kořeny, wétrnými, nadzemními nazwané. 

 Když kořen buď sAvau powahau nebo náhodau zhyne , dělají 

 se jiné kořeny, ježto slowau, ať mají twar jakýkoli, piidatne 

 {v. adventivae) ; kořen wyhynulý prwotnim (r. prlmaria) se 

 jmenuje. 



Kořen rozděluje se: I. na peiiowitý, II. nepeuowitý, 

 III. přičepiwý. 



I. Kořen peňowitý sestáwá z těla (kotenowého') pni po- 

 dobného, u wětwe wíce méně rozděleného. Ten jest rozdílen: 



