a) podlé směru: 



Í)kotmoJdaucU* wýk.68— 71; 2)úkosný. vvýk.72; 2) rownoicdiný , 

 wýk. 81; 4) plowajici, wýk. 94; 5) rowmj, wýk. 69; 6} prohnuly, wýk. 

 74, 95; 7) wijawý, wýk. 80; 8) skraucený ; 



b) podlé t«aru 



wyk, 70, 71, jenž ně^Ay růiencoicihj, wýk. 83; 17) u<blalý, wýk. 73; 18) 

 kylatý, wýk. 74; 19) krauikatý %výk. 80; 



c) podlé povvrcliu: 



20) hladký, wýk. 71 ; 21) sicraskalý, wýk. 72; 22) hrbeékatý, wýk. 

 72; 22) ctiprynatý, wýk. 72; 24) na/iý; 



d) podlé rozdělení : 



25) cc/ý, jednoduchý, wýk 68—71 ; 26) wěltoatý, wétewnalý, wýk. 

 73, 75, 81. W ohledu na wětwe jest: a) přewětewnntý , nejwětewnatějiii, 

 b) chudotrěticý, c) přiwětetcnatý. d) králkowělwý, e) dluuhowětwý, f) sřca- 

 fsecnoicéltcý, g) kůlowětetcý , wýk. 75. Poslední slowe také feoře/t kůlowý 

 čili hlaxcni , wýk. 75, a rozdělený na wětwe čili kořeni/ bočné nebo ice- 

 dlejšíf 27) mnohohlatcý, nesaucí oddenek wétewnatý, wýk. 95; 



e) podlé podstaty : 



28) dřewnatýí 20) duinatý ; .30) slřeňatý ; 31) wldknahj ; 



f) podlé trwaní : 



32) /eím, jarý 0; 33) ozimý t^; 34) mnoholetý ?|,. 



II, Kořen nepeňowitý nemaje těla kořenovvého, hned u 

 sw ho počátku rozdělený, takže jej mnozí nazýwají složeným 

 a ňowltý jednoduchým. Tento jest 



35) swaískowitý, wýk, 92; 36) lanowitý, wýk. 185; 37) okndcitý, 

 wýk. 84; 'A%) samomrcasný, wýk. 93, 89, 605—618; 39) samoiolmeniókatý, 

 wýk. 85, 181; 40) pukohlatcý, cibulohlatcý, wýk. 89. 



III. Kořen přtčepiwý slowe kořen rostlin přížiwnych, 

 jimiž na cizích tělech se piipewňují a potrawu přijímají. Roz- 

 díly jsau následující: 



a) Kořen neprawý, liiwý, jenž do rostliny wniká, s ní srostá, takže 

 nelze ho rozeznati, wýk. 56. 



b) Kořen wklrný , nadsemni ; kořen niťowitý nebo wálcowitý nad 

 zemí ze pně a jeho wétvvích wycházejíci, a buď do země wnikajicí, wýk. 

 86, anebo do předmětiiw poblízkých, wýk. 87, wíce méně k obžiwowání 

 přisluhující. 



c) Přissajidlo ; ztlustlina bradawicowitá, po dél na lodyze rozpolo- 

 žená, k žiwým rostlinám se Inaucí a z nieh potrawu střebající, wýk. 80. 

 Koreu lakowých rostlin wyhynuje. 



AUSTROJNOST KoiÍEN.4. 



Kořen toliko dělá se z kořínku klíčkowého, audu wždycky 

 jednoduchého, homolowitého. Též i kořeny přídatné mají po- 

 dobný počátek ze tílek bradawicowitých, zponenáhla se pro- 

 dlužujících a na Avětwe se rozdělujících, které týmž spůsobem 

 z wýrostkůw bradawicowitých počátek berau. Zdá se , jakoby 



*) Wyrazy tyto we slowníku názwosloweckém, na konci toho spisu se nalézajícím, jsau 

 dodatečně wyswětleny; též tam nazwy latinské a, německé přidaný. 



