03 



cotcitý, wýk. 1025 f) u prostřed tltisUtí, tcřetenoicilý, vvýk. 103. 



(5) Může se ještě rozeznati oddenek čili kluč prostřední, me- 

 zíkliiči, jenž dělá spodní díl lodyhy, stébla, sítu a j. anebo ho- 

 ření díl oddenku, a zponenáhla přechází do toho neb onoho spů- 

 sobu stonkůw. Není tedy obzwláštní spůsob kluče, nobiž jeho 

 toliko dílem. 



Mez-ikluči jest 1) podz.emní , k) jednoduché, wýk. 105, a; h) wě- 

 tetcnalé, wvk. 95, a; c) kořenotcilé, wýk. 82, a; d) hlíeoirilé ; e) rilien- 

 cotcité ; 2) nadzemní: a) biilicotcité ', řepotcité; h) cibulowilé, pukowité, 

 wýk. 89; 3) mnoholelé ; 4) letni. 



11.3 Peň jest rozdílen: A) kmen^ B) lodyha, C) stéblo, 

 D) sít, E) stwol. 



A) Kmen (^truncus]) jest peň mnoholetý, wždycky opatřený 

 kořenem peňovvitým, a vvlastiwý dřewnalým dwojděloznieím. Jest: 



1) přimtj; 2) iczhjčemj ; 3) poloiený; 4) lěpiwý ; wýk. 87; 5) 

 podepřený, kořenolwnný , wýk. 86; 6) roicný : 7) ftprohybaný ; 8) oblýj 

 9) hranatý; W) irěteicnalý ; \\) jednoduchý ; \2) ro-idtcojoicaný ; 13) celý; 

 li^ tratící se; 15) stromotcitélý ; Í6^ křotcitělý ; 17) listnatý; 18) be«listý. 



B} Lodyha fcaulis} jest peň letní řídko mnoholetý, nikdá do- 

 konale nedřewnatčjící, skoro wždycky listnatý. Může vvynikati 

 z kořena peňowitého, samomrcasného, z meziklučí nebo podklučí, 

 z cibule nebo hlízy. 



Jest ale rozličná: 



a) dle sméru: 



1) prima, wýk. 100, 137; 2) tcz-fyéend, vvýk. 112; 3) tc^sstau- 

 paicá, wýk. 111; 4) rownd. wýk. 110, 112; 5) ^.prohýbaná, wýk. 131; 

 63 ft-křitčoiraná ; 7) tiici, wýk. 113. 136; 8) nachýlená, wýk. lU: 9) od- 

 tcisld, wýk. 143; 10) prostřená, wýk. 138; 11) léhatcá , wýk. 139; 12) 

 pla^iwá, wýk. 140; 13) kořenující; 14) z-plýwajicí ; 15) ploicajici ; 16) 

 pnula. wýk. 142; 17) přičepitcá, wýk. 88; 18) točiwá , a) w lewo, wýk, 

 144; b) tc prawo, wýk. 145; 19) síkraucená, wýk. 146; 



b) dle twaru : 



20) oblá, wýk. 115; 21) polooblá , wýk. 116; 22) smáčknutá, wýk. 

 117; a) oblosmačknutá , b) ploskosniaóknutá , wýk. 130, a; 23) dwojseóná, 

 wýk. 118; 24) uuhlalá. lihlatá: a} ostroúhlú, wýk. 119, 120; l>) tupoúhlá, 

 wVk. 122, 125; 25) Irojúhlá. wýk. 119; 26) čťyriihlá, wýk. 120; 27) pé- 

 tiiihlá , wýk. 125; 28 osmiúhlá , wýk. 121; 29) ntnohouhlá, wýk. 132; 

 30) trojhraná , wýk. 123; 31) čtyrhraná, wýk 126; 32) nepatrné troj- 

 hraná, wýk. 127; 33) trojboéná, trojboká, wýk. 128; 34) ctyrboká, élyr- 

 hoéná, wýk. 129; 35) pétibočná , pétiboká, wýk. 124; 36) listowitá, wýk. 

 130; 37) kulowalá, wýk. 132; 38) puklatá, wýk. 132; 39) podluhoicatd ; 

 40) wejcotcilá; 41) čihowitá ; 42) u^latá, wýk 133; 43) be^uzdá, wýk. 

 135; 44) členatá : a) stejnotlusté, wýk. 135; b) skrčené, wýk. 130; c) 

 tisslalé, wýk. 133, 134; 



c) dle rozdělení: 



45) nejjednodušší, přejednoduchd, wýk. 110; AQ) jednoduchá, wýk. 

 111, 112: 47) přiwélewnatá , wýk. 136; 48) wétewnatá, wýk. 137; 49) 

 nejtcétewnatéjší , přewélewnatá , wýk. 147^ a) od rfo/a, b) nahoře; 50) 



