07 



zrfi.st sloAve koncowffm (veffotatio termínalis} , a rostliny jím 

 opalreac koncorostaucí, koncorosHé Q)lantae acrobryae). Stonky 

 jejich se prodlužují netlustnaucc. 



II. Piibywání novvych částic na konci swazkůw cewo- 

 Avých jest obniezeno, na obwodu starých ale pořád nowé swazky 

 cewoAvé se dělají a stáwající piikrywají. Swazky cewovvé tedy 

 jsau saustředně mnohořadé. Rostliny, jejíchž stonek tak roste, 

 slowau kolrostaucí (y\. aniphibryae^ a zrůst obwodni (yeg. 

 peripherica). 



III. Nowé částice swazkůw cewowých přibýwají dwojím 

 spůsobem. Díl swazkůw cewowých prodlužuje se neustawičně 

 nasazowáním nowých částic na konci, druhý ale pořád na ob- 

 wodu se zmnožuje. Tento spůsob tedy složen ze dwau přede- 

 šlých. Swazkowé cewowí prwotní takořka se rozdělují na 

 dwa, jichž jeden na konci roste, druhý ale na obwodu. Rostliny 

 takowd nazýwejme wšnmorostauci, lešamorostlé (jA. acram- 

 phibryae}, a zrůst jejích koncoobwodní (yeg. peripherico-ter- 

 minalis}. Rostliny ty tedy rostau do wýšky a tlaušťky. 



Wšaký spůsob opět má několikero proměn, založených 

 jednak na twaru a dokonalosti swazkůw cewowých, jednak na 

 rozdílném poměru austrojůw bočných k ose; tyto austroje ale 

 nikdá nemohau ráz hlawní toho neb onoho spůsobu zjinačiti. 



Zrůst koncowý jest nejjednodušší, a protož i rostliny 

 koncorostaucí jsau austrojnosti nejjednodušší wšecb rostlin osna- 

 tých. 1'rotož jej sobě přiosobují rostliny bezděložné a wý- 

 jimkau některé dwauděložné , jako cikasowité a ořešincowité. 

 Ten spůsob okazuje i nejvvíce proměn, jelikož swazky cewowé 

 jsau rozpostaweny hned w kruh, a wíce méně spojeny anobrž 

 i rozwětweny, hned z tuha spojeny dělají spůsob osy cewowé. 

 Jiné rozdíly zakládají se na dokonalosti swazkůw cewowých, 

 a na spůsobu, jak rozpostaweny jsau swazky cewowé, zaopa- 

 třující listy a kořeny. 



U šídlatek, wýk. 77, a mechůw, wýk. 76, nachází se to- 

 liko střední swazek cewowý, z něhož swazky oblaukowilé 

 jdau do kořenůw a listůw. U rostlin mičowkowitých, wýk. 63, 

 začínají swazky cewowé se spojowati u wětší tlupy, čímž 

 stáwá se spůsob dřeně. Totéž nalézáme u plawuňowitých. 

 Kapradowité, wýk. 64, zůstawují swazky cewowé u wálec 

 wětší neb menší spojené dost patrnau prostoru pro dřeň, kterýž 

 ale jako i kůra mnohými ojedinělými swazky cewowými jest 

 protažen. Prawidelnější, ačkoli welmi stažené jsau swazky ce- 

 wowé u přesličkowitých, wýk. 66. Prawidelný ale kruh dřew- 

 natý skládají u cikasowitých , wýk. 61, které ještě dokona- 

 lejšími swazky se rozeznáwají. W oddenku patmowitých, wýk. 



5^ 



