68 



6S, a orešínowltych, wyk. 58, swazky cewowé rozdaaMend 

 nicméně jewí jakuusi náchylnost k saustřednosti. 



Zrůstem obwodním rozeznáwají se rostliny jednoděložné, 

 kteréž tedy na wyšším stupni austrojnosti stojí, nežli pi-edešlc. 

 Swazky cewowé w nich ani spořádány w osu ani u wálec, 

 nobrž odděleny a jakoby bez pořádku roztraušcny, wýk. 59. 

 Od toho rozpořádání pochodí i rozpostawení jejich listůw. Pro- 

 měny toho zrůstu jsau sice nepatrné, ale wždy zasluhují 

 uwáženu býti, jelikož osnují se jednak na wětší anebo menší 

 dokonalosti swazkůw cewowých, jednak na jejich saupolném 

 poměru. 



Swazky cewowé některých rostlin jednoděložných (^zábní- 

 kowitých, wstawaěowitých^ sestáwají toliko z několika soěnic 

 a sklípkůw dřewných prodlaužených tenkostěných ; u nejmnož- 

 ších ale jcKstě jsau sklípky lýkowé. Jiné rostliny toho zrůstu 

 podobají se dwauděložným, jelikož swazky cewowé dílem hu- 

 stěji smčstnány jsauce dělají wálec , a spojují se sklípky do- 

 týkawými tlustostěnýuú. U jiných zase swazky cewowé se 

 rozwětwují a srostají , jak to u ananasowitých a palem. 

 Stéblo traw srostáním (akowým w haiikách přewyšuje nadřečené. 

 Stonek koncorostaucích wůbec netlustne patrně , protože 

 swazky cewowé na dolením konci se rozštěpují, tenknau a 

 zponenáhla mizí. Tak se to děje u palem, ježto pro tu pří- 

 činu mají w obwodu wrstwu wláknatau. 



Zrůst koncoobwodní přináleží , wynímajíc jich několik, 

 weškerým rostlinám dwauděložným, které tedy i nejdokonalejší 

 jsau. Proměny toho wzrůstu nejsau podstatné. Wždycky ale 

 náleží rozeznáwati saustawu swazkůw cewowých wnitřní a 

 wněšnau , ačkoli dělají wlastně celek, a co takowý se wysky- 

 tují. Jedna saustawa jich, zaujímající wždycky wnitřní díl 

 stonku, opatřuje we wšech případcích austroje bočné C''^^50 

 swazky cewowými , které jako wělwe wen se wyšinují. 

 Její proměny zakládají se w tom, že její díly u prostřed stonku 

 (^we dřeni]) jsau hned rozrůzněny, hned w prawidelný kruh okolo 

 středu rozpostaweny, který wice méně k saustawě wněšné se 

 připojuje. 



Saustawa swazkůw cewowých obwodní sice wždycky 

 w kruzích saustředných rozpostawena okolo wnitřní, swazky 

 ale její jsau hned wíce hned méně dohromady spojeny a sro- 

 stly. Pepřowité, nocenkowité, dílem i merlíkowité a laskawo- 

 wité mají swazky ty méně spojené, tedy oddělenější, wýk. 65. 

 Nejobyčejněji ale jest saustawa swazkůw cewowých wněšná 

 w hustý kruh rozpostawena a dělá s Avnitřsím jako nepře- 

 tržené jedno tělo. Celý rozdíl u těch zakládá se na tom, že 

 w některých rostlinách swazky cewowé sestáwají toliko ze 



