73 



fiipkaté. Ťiipky zase a) wellké, b) mírné, c) malé, drobné, d) předrobné, 

 c) /iMA7e a praividelné, f) říf/fro mprawidelné rozpoloí-ené ; 



podle článkůvv : 3) králkočlcnué, 4) dlatihoclenné; 



podlé braiiic: 5) braniónalé, n) hranic shtphowilých, b) bránic der- 

 nahjch. G) be^braničné ; 



podlé rozradění bránic: 7) bránic rotcnoicdiných, 8) bránic úkos- 

 ných, které zase a) ke wšem stranám směřují, b) ku předu nebo do zadu; 



podlé welikosti jsau cewj : 9) obšírné, 10) těsné, H) přetésné, nej- 

 těsnější; 



podlé swétla: 12) oblé. 13) smáčknuté oblé, 14) smáčknuté', 



podlé hojnosti: 15) přehojné, nejhojnější, 16) liojné, 17) řídké, 

 tcsídcné, 18) nejtcz-dcnější ; 



podlé rozdělení: 19) 5ř<yne ro!t.dělené , 20) nestejné rox-dělené, 81) 

 ojedinělé, 22) slepené, a) po dwau, b) po ířccA a t. d., a tudy a) tkalau- 

 iioicitě, b) swat-koifitě fspořádané; 



podlé naplnění : 23) prázdné, 24) naplněné sklípkami. 



VI3 Nádržky pryskyřicné (^ductus resinosi} neiídko táh- 

 naii se tělem dře^^ním a jsau w některých rostlinách n. p. sos- 

 novvitych, sArt/e, u jiných ale nestálé. 



Jsau ale: 1) obšírné, 2) íc#ne, 3) hojné, 4) w&dcné. 



AUBAD STONKU. 



Tomu dílu swěřeno jest wedení potraw, k čemuž ale 

 swazky cewowé jsau ustanoweny. 



Potravva konci čili raději začátky kořenowými wssatá 

 přichází po swazcích ccwowých \v kořenu do pokracowání ne- 

 postředečného t. do swazkůw cewoAvých we stonku a do au- 

 strojůvv hoěních n. p. listůw a j. K tomu wedení potraw jsau 

 sice wšecky díly swazku cewowého ustanoweny, někdy ale 

 potrawa jde toliko jedním dílem swazku toho, w druhém se 

 odvvodí wylaučený plyn, rozdílný ode wzduchu wětším podílem 

 kyslíka. W rostlinách wšamorostlých tedy dwojděložných sau- 

 stawa swazkůw cewowých střední nejdříwe přijímá potrawu, 

 ackoliw i obwodní nezůstáwá neaucinnau. Není dosawád známo, 

 jakým prostředkem potrawa přichází ze wnitřních dílůwdo.wně- 

 šných ; zdá se, že to dělají paprsky střeňowé. 



Pohýbowání potraw vve cewách působí síla žiwotná rostlin, 

 ačkoli nelze zapírati, že teplo, swěťlo a j. na ně auěinek má. 

 W pásmech mírných a studených toliko w ročních dobách te- 

 j)lých má swůj průchod, w studených ale zastaweno. Této 

 periodičnosti rostliny meziobratníkowé buď nemají, buď w míře 

 welmi skrowné. Cerstvvost a síla, jimižto se odbývvá, jsau 

 welmi znamenité a zakládají se jednak na střebání potraw 

 konci kořenowými, jednak na wyzevvowání celého powrchu 

 rostlinného, ježto zase wíce méně na wněšném působení záwisá. 

 Síla, kterauž potrawa w réwě winné se pohybuje, jest rowna 

 slaupu woduímu 35 — 26 střewícůw vvysokému, takže tu nelze 

 mysliti na vvláskovvitost cew. 



