7() 



chlupatá; ífí) mďsdrowitd ; 11) íro«oujiVa; ÍZ) listowitd ; 13") prodlattiená ; 

 14} z-krácená, wýk. 151, 445. 



Botkoicý, botky se týkající, nebo jí náležitý^* botkatý, l)otku ma- 

 jící, nebotkatý, jí nemající, botkowilý, podobný botce. 



Druhý díl listu a iiepostřcdečné pokračowání pošwy jest 

 řapik, jenž nepostředečně w čepel listowau čili list w užsíin 

 smyslu přechází. Často pošwa s osau jest srostlá, takže jako 

 schází, načež řapík osu spojuje s čepelí listowau. Takowé listy 

 slowau iapikaté. Někdy ale řapík chybuje, a list (w užším 

 smyslu) jakoby nepostředečně z osy wynikal, a slowe bezřa- 

 pičný, 7ieřaptkatý, sedawý. Řapík je welmi rozmanitý : 



í^oblý; Z)'poloobhj} 3) auhlalý ; 4) smáčknuly ; 5) ilabotcilý, wýk. 

 253, 235; 6) nafauknuíý, wýk. 246/ 7) roz-siřený ^ 8) pošwiwý, pošwalý, 

 wýk. 134, 237; 9) bez.pošuýj 10) objhnawý, wýk. 190, 204; 11) srostlý, 

 wýk. 185; IZ) křidlalý, wýk. 152; 13) ušatý, wýk. 186; 14) nahý, wýk. 

 185; 15) bes-listý, wýk. 142; 16) ttponkowělý, wýk. 191, 142; 17) upon- 

 katý, wýk. 152, 389; 18) Ustoicitý, čili licholist, který rozmanit: a) list- 

 natý, wýk. 193, a, b) befslistý, wýk. 193, b, 195, 203, c) kopinatý, wýk. 

 193, b, d) čárkowitý, e) kopinatolé obwejčitý, f) élenatý, wýk. 203, g) 

 trojauhloklinowilý , a při tom dwaunábodilý , h) dolů béiici , wýk. 195, 

 i) hrolem ukončený, a) tupým, ft') ostrým, j) trnem ukončený, wýk. 195, 

 k) komolý, 1) wysekáwaný, wýk. 203, m) srslnatý, wýk. 195, n) lysý 

 wýk. 193, o) škohlawý, wýk. 195, 19) trnatéjici , trnatélý , wýk. 196; 

 20) nejkratší, překrátký, wýk. 221,231; 21) krátký, víýk. 122, 184; 22) 

 mimy, wýk. 180; 23) dlauhý, wýk. 202; 24) nejdelší, předlouhý. 



Třetí díl listu jest čepel anebo w užším smyslu list sám, 

 a tak i obyčejně slowo to se bére. Ten díl jest nejwywinutější 

 celého listu a pro auřad jeho i nejdůležitější, protož nikdá ne- 

 chybí, ledaby jeden nebo druhý díl listu byl dokonalejší, anebo 

 lodyha listowitá sama auřad jeho zastáwala. 



Swazky cewowé ze řapíku nebo nepostředečně z pošwy 

 do čepele listowé wnikše wíce méně se rozdělují a rozkládají, 

 a rozmanitě se rozwětwujíce dělají takořka kostru listowau, 

 zilnatina nazwanau, jejížto mezery wyplněny jsau obyčejně 

 dužninau. Jelikož swazky cewowé jsau nejhlawnější díl 

 listůw, záleží jejich obwod čili twar také na žilnatině, co duž 

 nina swazky cewowé spojujíc a býwajíc wíce méně přetržena, 

 působí celost anebo rozličné rozdělení čepele listowé. 



Žíly (nervi), čili wlastně swazky cewowé w listech, roze- 

 znáwají se a) na prwořadé, nepostředečně prodlauženiny swaz- 

 kůw cewowých z osy wyniklých; b^ druhořadé, c) třetiiadé, 

 dj čtwrtořadé a d. z prwořadých rozwětweníni pošlé. 



Swazky cewowé wnikše do listu nyní na dwojí spůsob 

 se rozdělují: 1) díl jejich běží až do konce listu, a dělá 

 hlawni žílu, wýk. 418, 486r— 433, 434, 444, ostatní ale 

 od hlawní žíly se odlaučiwše auhlem běží ku kraji, a tyto od- 

 laučené žíly slowau poboční, a protože i tyto podobným spů- 

 sobeui se rozdělují, mánie prwořadé, druho- a třeliřadé, 



