m 



526; S) obwodni, wýk. 522*, cc; 4) hniisdiwé,^wýk, 533 _; podlé množstwiy 

 papauckůw na podcibuli jsau: 



5) ojedinělé, wýk, 523; 6) dwojcatné; 7) nuhromaděné ; 8) třít-oj- 

 násobné. wýk. 520. 



Puky čili cibule podlé trwání jsau: 



l^jednau plodné \ Z^ mnohokrát plodné; S)Jaré; i^o»imé; 5) wno- 

 holeté. 



Hlízy (tuber) jsau podklučí zkrácená, různotwará, bez- 

 šupinná, na powrchu nesaucí prwopočátky nowých rostiin, po 

 kterýchžto wypučení dřívre nebo později hynau. Hlíza co do 

 puku není nic jiného, nežli podpučí zweličené bez obpucí. Též 

 opatřeny jako puk jedním anebo nmohými pupeny. 



Nejhlawnější rozdíly hliz zakládají se na pupenech , jež 

 a) sedí na konci prodlužujících se wětwí, wýk. 628, a, a, b) 

 wětew ta jest krátká a tenká, wýk. 683, a, 634, a, 625, a, 

 c} wětew tluslne. Jllíza dále jest: 



a) podlé twaru : 



1) kttlowatá, wýk. 539; 2} podlahowatd , wýk. 540; 3) dlanitá, 

 wýk. 541; 



b) podlé powrchu: 



4) hladká, wýk. 539, a, 540, a, 541, a; 5) swraskald, scwrklá, 

 wýk. 539, b, 540, b, 541; 6) hrbeckald, wýk. .538; 

 c) podlé připewnéní ; 



7) sedaicá, wýk. 539—541, 5.35; 8) wísici, wýk. 538; 

 d) podlé množstwí: 



9) ojedinělá; 10) dicojčatná (šaurkowitá) , wýk. 539—541, 625; 

 11) hromadná, wýk. 535, (^kořen zniatý); 



e) podlé množstwí ok (piipenúw) na lilízej 



IZ) jednooká, wýk. 539—541; 13) mnohooká, wýk. 538. 



Hltzau může slauti obzwláště podklučí ztlustlé zvvelicelé, 

 wýk. 89, 97, 98, 100, 101, 105; bulwau, mrcas nějaký 

 podobně proměněný, wýk. 83, 84, 92; bambol dělá se na 

 nějakém mrcasu, wýk. 536, a, a. 



Pupeny jsau: 



a) podlé wýniku ; 



1) oddenkowé, klučowé, wýk. 517, a, 527; 2) pňotcé: a) wétwo- 

 tcé, wýk. 519, 537, b) úilabičkowé. wýk. 537, 536, b, c) rozporní, wýk. 

 5.36, c, d) řapikotcé, e) lislowé, wýk. 486, f) meziktt-étni , wýk. 521, 

 g) mistokicětné, wýk. 538, h) mistorodidlowé, wýk. 542, i) mistosemfnné. 

 Poslední čtwcro podobá se, jakož i některé lížlabíčkowé, wyk. 537, odden- 

 kowé wýk. 626, welmi pukům éili cibulím, skládajíce se ze šupin dužna- 

 tých, a že padajíce se pně na zemi wzrostají wjednotníky. Takowé slowaii 

 pupeny cibulowilé éili pnkowité, cibtilopupeny , pvkopupeny čili pacibulky, 

 papuciky. Jiné sera náležející wíce podobají se hlizám, protož slowau hli- 

 «owité čili hřís-opupeny , wýk. 536, b c. Tyto dvvoje spůsoby pupcnůw 

 jsau samostatnější jiných, jelikož od matečné rostliny se oddělíce a na 

 zemi upadnauce, zrostaji w nowé jcdnotníky, takže příroda jich užívvá k roz- 

 lunožowání wedlé rozplozciwání semenem. 



K pupenům welmi podobají se štply, cočolky Qenticulae^, 

 kteréžto od pupenůvv tím se rozeznávvají, že wydáwaji ze sebe 

 koieny, buď wčtrné čili nadzemní, jako u bicčtanu, wýk. 87, 



