«<) 



u kořenowníka , wyk. 86, a u .škuinpy pnulé (Rhus radicans), 

 buď podzemní, jež wyrážejí, když vvětevv se pohrauží do 

 %vody anebo do vvlhké země, na čemž ujímání se hřízenic se 

 zakládá, jak to u wrb obzwláště snadno se stáwá, wyk. 53*. 



Na začátku wyskytují se co malé skwrničky nebo pahr- 

 bečky na kůře stromůw a krů dwojděložných. 



Od těch šiplůvv pilně sluší rozeznati pihy Qenticellae}, 

 t. skwrny, pahrbečky nebo bradawičky, obzwláště na rozhách 

 stromuw a kiůvv dvvojděložných , složené z hromádky běwně 

 spojených sklípkůw, dríwe pod vvrstwau korowau nejvvněšnější 

 ukryté, pak se prowalující, ii. p. na rozhách biezovvých a be- 

 zoAvých. Pihy břeslenu bradawičnatého (^Evouymus verucosus^ 

 jsau bradawlcowlté, wýk. 543. 



HLAWA PATA. 

 KWĚT. 



U rostlin bezosých wšickni dílowé k rozmnožowání slauží, 

 wydáwajice ze sebe jednolliwé sklípky anebo jejich náhrn, které 

 oddělíce se od matky , mají tu wlastnost do sebe, že w novvé 

 jednotníky zrostají. Též i rostliny osnaté, mají podobnau po- 

 Avahu, nasazujíce pupeny, které spůsobem tyníže se majíce k roz- 

 množoAvání přisluhují. To ale není jediný spůsob, jímž rostliny 

 toho oddělení se rozmnožují; přiosobujíť sobě ještě jiný, do- 

 konalejší, wyšší, složenější. Podlé něho sice také sklípky 

 jednotliwé od celého austrojí se odlučují, a opatřují se částkami, 

 kteréž jsau poboční austroje osy, a majíce rozdílnau austrojnost, 

 na rozmnožowání prostředečně nebo neprostředečně působí. Tento 

 auhrnek austrojůw jest to, co se nazývvá kicětem. Kwět tedy 

 náleží k rozmnožowání, jež jsa umožněno austroji složenými 

 a auřady mnohonásobnými slowe rozplemeňoicání, rozploíoicúní. 



Kwěty swůj prwopočátek mají w dílech pupenům podob- 

 ných, obzwláště nábwéfky čili nebřety nazwanýcJi, w kterých 

 kwěty owšem nejsau rozwity, a w tom stawu slowau paupafa. 

 Paupč jako pupen čili brosk sestáwá z osy a austrojůw boč- 

 ních, jichž jisté množstwí okolo ní prawidelně a to přeslenow itě 

 čili kružně jest uzpořádáno, jichž některé jsau podstatné, newy- 

 hnutedlně potřebné k rozplozowání, jiné ale nepodstatné, jež 

 mohau chyběli. Aejdříwe budeme jednati o stopce a pak o kvvétu 

 wlastně. 



