90 



ČLÁNEK PRWNÍ. 



STOPKA. 



Stopka (^pedunculus} jest spůsob osy čili wětwe podporu- 

 jící kwěty, jejížto rozdělení záwisá na rozpostawení kwětůw, 

 tak jako rozdělení wětwí na rozpostawení lislůvv záleží. Stopka 

 jednoduchá nebo složená, paupaty nebo kwěty opatřená dělá 

 kicétensfwi (_inflorescentia}. Spůsob, jímž stopka rozdělena, na- 

 zýwá se rozstopknfénsfwí (podotaxis) a spůsob, jak kwěty jsau 

 rozpostaweny, rozkwéfnafčnsfwí (anthotaxis). 



Kwětenstwí ale jest: Podlé místa: 



1) konečné, wýk. 113, 114, 156, 157, 161, 175, 546, 549—553; 

 Z) poboční: ai) auitabičkowé, wýk. 140, 141,143, 137,152, h} bocné^ nad~ 

 auidabičné , wýk. 180, 187, c) roz-j)orni, wýk. 162 aa, d) protilisté, 

 wýk. 182, e) wedlelisté, wýk. 152, 167, f) podlélislé, wýk. 188, g) nad- 

 listé, wýk. 183, h) mez4listé, wýk 184,- 3) lislni, listowé , (wlastnč na 

 sniilku iii^bo rozze listowité) , wýk. 174; 4) krajní, Qtéž wlastiiě na kraji 

 smitků čilí rozeh), wýk. 166; 5} řapični; if) wěiewní, v,'ýk. 168, 169,180, 

 (wlastně i 174, 166); 7) lodijini, lodylwicéj 8) kmenowé; 9) oddenkowé, 

 klucowé (kořenotce), wýk. 175, 176. 



Stopka sestáwá ze icřefenn nebo zkrátka stopky Qhachis) 

 wýk. 183, a, a wiefenek čili wřeten pobočních prwního, dru- 

 hého, třetího řádu b,b, z nichž ty, jež neposlředeěně kwěty ne- 

 sau, slowau sfopečky , stopečičky (pedicellus}. Stwol není nic 

 jiného, nežli stopka oddenkowá čili klucowá, (\\\z na str. 64). 

 Když stopka jest náramně zkrácena, jest kwětenstwí sedawé, 

 wýk. 140, 500, b, 548, naopak sfopkafé , wýk. 161, 543, 

 544, a d. Stopka welrai zkrácená, na níž mnoho kwětůw se- 

 dawých (ié/. i stopečkatých} hustě pohromadě, slowe ježle, 

 wyk. 620, 613, 614, 625, 627—639. 



Stopka welmi rozličná : 



a) podlé pripcwněn! : 



\~)nppretrhená, wýk. 114, 168, 187; 2) tcandéná, wýk. 166, 181; 

 taktéž i stopečky a stopečičky se mají; 



b) podlé směru : 



3) podlomená: a) u prostřed, wýk. 188, b) u s-podíny , wýk. 179; 

 4) sskrancená, wýk. 188; 5) aatcilá, fsawilá, wýk. 181, 175, b; 6) 

 uponkotcitá. 



c) podlé ukončení: 



7) osinutd, wýk. 189; 8) be^-o.v'nnd; 

 d) podlé oděni : 



9) lislenald, wýk. Í82, 183; 10) bezdistenná, nahá, wýk. 180, 187; 

 c) podlé iwaru, powrclin, clilupatosti a podstaty 



mají se stopky wůbec jako lodyliy a wětwe jejich; 

 f) podlé množstwí kwětůw; 



11) jednoktcěíá, wýk. 113, 114, 141, 151, 178, 181; 12) dicau- 

 ktrélá, wvk. 189, 194; 13) troj-, ctyr- , pěli-, mnohokicétá, wýk. 152, 

 179, 182,' 184, 187. 



