01 



List, z jehož aužiabíčka celé kwětenstwi w vniká , nlowe 

 j)řikwéfní, podkwéfm {l^; jestli au.strojuostí a barwau od listu 

 se liší, kwětenstwi před rozwitím zawírá, anebo za rozwití ještě 

 obkličuje, slowe taul, taulec (11). 



Listy, ale na stopce a jejích částkách, Avíce neb méně od 

 pňowych rozdílně, jmenují se listeny^ z nichž na stopečkách a sto- 

 pečičkách sedící slowau Ustence a listenečhy (111}- 



Listeny přeslenowitě rozpostaAvené pod okolíkem dělají 

 pokrywhn (IV). 



Mnoho lislenůw na zkráceném wřeténku nahromaděných a 

 skoro w jedné ploše umístěných délá zákrow (V), čeéuli 0- 



13. List poilkwéfní (^foliům ílorale}, wýk. 543, a, w už- 

 ším smyslu jest list , z jehož aužlabíčka wyniká kwětenstwi, 

 anebo jest poslední list na ose kwětenstwím konečným obmezené. 



113. Měkdy též střídawé listy na konci osy, nesaucí kwěten- 

 stwi konečné, býwají přiblížené, takže k jednomu kwětenstwi 

 přináležeti se zdají, což obzwláště tenkrát se stáwá, když listy 

 tylo austrojností a barwau od ostatních se liší, a když celé 

 kwětenstwi, alespoň za čas jeho se rozwíjení zawírají; tehdy 

 slowau fauly. 



Taní (spatha^ liší se od listu podkwětního toliko twarem 

 a barwau , a naehází se hlawně u rostlin kolrostaucích. 

 Jest ale : 



1') jednoduchý, ivýk. 161, 170, 465, a; 2) sloiený Qze zátulek), 

 a) dwau!S(iluleči)ý,%\ýk. i66, a; I)) mtwhozálufečný; 3} jednoktrětý, wVk. 

 161; i) dtcoj- , troj-, iiinoliokirilý , ^v\k. 465, 466; 5} Irliajici se; 6) 

 kornautotcilý, MÝk. 170; 7) syolečnij, wýk. 465; 8) částečný. 



Jiné wyrazy na lani se wztaliiijicí : 1) toulaly', 2) bes4aufý\ 

 3) laulowilý; 4) taulotcý ; 5) vnslofauhnj. 



III}. Listeny (^bracteae} od listůw se rozeznáwají weli- 

 kostí, twarem , austrojností a barwau. Obyčejně jsau menší, 

 jinak barwené, nemíwají řapiku, někdy ani čepele, takže toliko 

 pošwa jejich zbýwá. Listeny málo od listů se lišící slowau listy 

 podkwětní. Listence (bracteolae} wynikají z pod wřeteny dru- 

 hořadých, a liatenečky z pod třetiřadých , nebo z pod stopeček 

 a stopečiček. 



Rozdíly listenůw a listencůw ustanowují se týmiž názwy 

 jako listůw. Ostatně ale jsau: 



1) nejcelejší, wvk. 460 abb ; 2) dripnaté, wýk. 459, aa; 3) kolcem 

 ukončené; 4) kalcalosubé: 5) sfětiuoaubé; 6) barwené; 7) stálé: 8) pr- 

 chatcé; ») prá-z-dné: a} hořeni, wvk. 459, b) doleni; 10) chocholičené, 

 wýk. 225. 



Podlé půwodu jí^au; 11) wluslni, wýk. 458, 459, 460; 12) lislowé, 

 wýk. 137; l."Í) palistoicé , wýk. 462, aa; 14) poštcowé, wýk. 438, a; 18) 

 botkotcé, wýk. 464, aa. 



Listenůw proměny jsau : A) plewy, B) pluchy (^ha.špany), 

 C) šupiny (na šiškách, jehuědách a j. kwěteustwích). 



