92 



A} Plewy (^glumae} jsau malé, často iiiázdiowité a stříčné, 

 prikrýwající kwětenstwí traw z jednoho kwčtu, nebo složené 

 ze ninožších w klásek zpořádaných. Rozeznáwá se doletu, oby- 

 čejně menší, a hoření wčtší. Jsau ale : 



1) dwojnásobné: a) střiéné , wýk. 758, a, a*, 707, ab, 777, aa; 

 })) jednoslranné; 2) jednoduché, wýk. 763, A, B, a; 3) srostlé, wýk; 

 771, a; 4) šlělinau ukončené, Jednoštěté, wýk. 777, aa; 5) osinaté, jedno- 

 oshiné, w^k. 771, b; dicoj- troj- čtyrosinné , wýk. 567, ab; 6) komolé, 

 besštété, bexosinné; 7) kádné, wýk. 778, 769, 



B} Pluchy čili záslřežhy Q)aleae} též u traw se 

 nalézající, nepostředečně kwčty jejich piikrýwají we spůsobě 

 dwau klapek. Obyčejně jsau dwoje stříčné, z nichž dolení, wělší, 

 w celku plewám podobná, wíce nebo méně mázdiowitá, tuhá, 

 kiajema objímající druhau čili hoření blanowitau, teničkau, bílau, 

 měkkau, obwinující kwět. Jsau ale : 



1) dicojndsobné , wýk. 760, ab'; 2) jednoduché , wýk. 771. Dolení 

 jsau: S) jednostélé', 4) osinaté \ 5) komolé, (tedy jako plcwy.) 



Plewy a pluchy nosíwají osinUy kteráž jest prodlaužená 

 žíla. Rozdíl podlé wýniku není podstatný, jelikož někdy wyniká 

 z konce plewy nebo pluchy, takže žíla až do konce jejich běží, 

 šléř, štětina (hgíVí) , někdy zase powstáwá ze zad plewy nebo 

 pluchy, protože žíla wyniká na řečeném místě nedosáh>ši sa- 

 mého konce, osina (arista}. 



Osina poiUé dílu, z něhož wyniká; jest a) flcwowá, wýk. 567, 570, 

 566, abc, 777(dolejšky), wýk. 758, a, a (krátká), b) pluchowd, wýk. 758, b,b, 

 760, a, wýk. 765, ab , lií)2, 758, bb, 776, 771, 76.5, e. Dále jest: c) 

 ojedinělá, wýk. 566, 777; iV) ■podwojná, wýk, 758, bb, 760, a; e) polrojná, 

 počtwerná, a, wýk. 765. 



Podlé inista, z něhož na pléwč nebo pliišc wyniká: a) sspodinowá, 

 nadi-podinowd, wýk. 771, b; b} hřbetowá, t. prostřední, wýk. 760, a, 7.'Í8, 

 b; c) podkonecná, wýk. 572, c; d) konečná, 567, 570, 758, aa, 758, bb, 

 760, a, 765, ab, 758, bb, 776, 771, 765, ab, 1192. 



Podlé směru: e) rowná, wýk. 556, 562; f) křitpd: a) nadkřiwend, 

 p") podkřiu-ená, wýk. 752, c, y) kolenatá, wýk. 758, 760; g) akraucená, 

 wýk. 1192. 



Dále jest: \\)serpiwá; i) hladká} i) nahá \ k) pérowitá, wýk. 1192. 



C) Supiny (squamae) nejsau nic jiného nežli listeny na 

 jehnědách, w jejichž aužlabíčku jsau kwěty, nebo na jejichž 

 wnitřní ploše sedí kwěty. Wůbec jsau střídawé na stopce a 

 pak střechowité. Můžeme rozeznati: 



1) prosté, w jejíchž aužlabíčku sedí kwět, wýk. 578, 651, a, b; 2) 

 srostlé, na jejichž wnitřní ploše kwět přirostlý, wýk. 581, 814, ab; 3) 

 stálé; 4) padawé; 5) prchajici ; 6) netsweličujici se; T) x-welictijici se; 

 8) dřeicnatčjici, ha šiškácli; 9) duinatéjíci ^ 10) botkowilé wýk. 585. 



IV.) Pokrywka (_involucrutn) jest spůsob listenůw, lupeny 

 nazwaných, u wýniku okolíka, strbaulu a jiných kwětenstwí na 

 konci stopky čili wůbec osy na spůsob přeslenu. Liší se od 

 zákrowu, že kwěty, jež podporuje, wždycky jsau podepřeny sto- 



