<)3 



peckami, ježto w přeřídkych případcích jsau zkráceny. Jest ale 

 rozličná : 



1) tclastni, wýk. 477, a; 2) společná, wýk. 468; 3) wšeobeaiá, 

 (zkrátka yokrytcka)^ 4) částečná; (čili poknjwečka'), dále jest 5) mnoho- 

 Itipemiá , «yk. 468 y b'} šestilupenná; 7) tro}lupenna\ 8) dicauliipenná; 

 9) jednolupenná j 10) i.ádná\ 11) stálá \ 12) prchairá ; 13) polowičná, 

 jednostranná ; 14) auplná, wýk. 478; 15) fncéz-dowitá , wýk. 4t)8; 16) 

 polokulowatá; 17) slřecfiotcitá; 18) podkritrená, wýk. 482^ aa; 19) porf- 

 hnutá\ 20) tcisici; 21) rfo/ť íc poštcu prodlaui.ená ; 22) srostlá, wýk. 

 4561, 27. Wýrazy a) pokryíckalý, b) pokri/ickowý. 



V). Zákrow (involucrum) , piináleží kwětenstwí auborem 

 čili auborkem nazwanému. Li.steny , z nichž sestáwá slowau 

 lupeny, a jsau pro osu vvelmi skrácenau k sobě přiblíženy, takže 

 ^vypadají, jakoby w jedné ploše wynikaly a tudy dělaly přeslen. 

 Jest ale : 



a) podlé twaru: 



I) írálcowitý, wýk 469, 470; 2) homolowilý ; 3) tcejcoici/ý, wýk. 

 767; 4) břichatým 5) na konci staiený j 6) polokiiloirafý ; 7) cakulalělý ; 

 8) bandaskoicitý ; 9) oteicrený ; 10) podhmttý, wýk. 474, 471; 



b) podlé množstwí a postawení lupenůw i jinýcli powah: 



II) jednořadý , wýk. 469, 470; 12) dtcojřadýj 13) ninohořadý, 

 Avýk. 474; 14) stejný: 15) nestejný; 16) trojlnpenný ; 17) pétilupenný ; 



18) mnohohipenný: a) jednořadý, b) dicojřadý, c) ninohořadý, wýk. 474; 



19) srostlý: a) rozdělený, b) roz-štipaný , c) zubatý, wýk. 470; 20) 

 sti-echotcitý, wýk. 467; 21) kostrbatý, wýk. 474; 22) podhalnatý , wýk. 

 471; 23) poprskaly, wýk. 476: 24) listowitý; 25) má«drotcilý; 26) 6ť/r- 

 tcený: a) hnědě nebo čertcené lemowaný, obraubený, b) nit konci osmahlý. 



Lupeny zákrowní twaru jako listy rozdílnélio, jsau obzwlášté, 1) 

 kolcatě: a) po fe/ffji. wýk. 476, b) na konci, a to «) jednoduše, p) dla- 

 iioicitě, wýk. 473, ;) tcéteirnatě, wýk. 475; 2) hákowité j 3) brwité, wýk. 

 367; 4) pérotcilé, wýk. 472; 5) roztrhané, wýk. 483. 



Poznamenáni. Podhal slowe wnčšná řada lupenůw zákrowních 

 wlce neb méně odstálýcli, rozdilnýcli ano i twarem od nitroradýcli. Wýk. 471, 



VI}. Cesiile, kožíšek., 7níska (cupula) jest náhrn listenůw 

 přeslenowitě rozpostawených střechowitých, wíce neb méně srost- 

 lých w tělo mískoAvité, šálkowité, měchowité, wýk. 484, 485, 

 478—480. Jest ale: 



1) /i/sa, wýk. 478; 2) měkkoostnatá , wýk. 484; 3) lisfnutějici, 

 wýk. 95;J, a; 4) koénatějici, wýk. 447, a; 5) dřeicnatějici, wýk. 934, a; 

 6) duinatějiei, wýk. 951, ab ; 7) oteicřená, wýk. 934, a. 951, 953; 8) 

 aatcřená, wýk. 947, a; 9) chlopněmi (pak) pukajici, wýk. 947, a; 10) 

 jednoplodá, wýk. 934, 951, 9.53; ll)rfřfo;-, droj-, tciceplodá, wýk. 947, a. 



Kwéfensfwí jest: a) neobmezeiié, b) obmezené. a) Prwní 

 se tím rozeznáwá, že wedlejší wřetena jsau kwěty zkončena, 

 hlawní wřeteno ale ukončeno jsa pupenem může pořád, tedy bez- 

 mezně, se prodlužowati. Takovvé kwětenstvví mají rostliny, je- 

 jichž kwěty jsau aužlabíěkowé ojedinělé. Stáwá se, že pupen 

 konečný na hlawní ose zaprtá wysílením, anebo že zrostew 

 až k nějaké délce, pak hyne. Tu tedy toliko wřetena wedlejší 

 ženau do kwětů, které se rozwíjejí w řadě, jak od dola wzhůru 



