KC následují; též kwěty od ohvvodu proti středu se ro7Avíjejí, 

 a protož to kwětenstvví slovve také dostředlwé. 



V) Kwětenstwí obmezeiié ale má wreteno hlawní kwětem 

 ukončené , takže další prodlaužení jeho není možné. A wšak 

 i wietena wedlejší tak se mají, a kwěty jejich rozwijejí se od 

 středu proti obwodu, proto kwétenstwí to také síowe zástiedlwýin. 



Kwétenstwí jsau následující spůsoby: 1) klas a klásek, 

 IV) palice, kyka, kyčka, III) jehněda, IV} hrozen^ V) lata^ VV) 

 kytka, VII} chocholík, \WV) okolťk, IX} wrcJiolík, X} chomáč, 

 XI} sfrbaul, XII} aubor, anborek, XIII} klubko, XIV} přeslen. 



I}. Klas (^spica} jest Avíeteno wíce neb méně prodlaužené, 

 listenaté, nerozdělené, a tudy nesaucí kwěty sedawé, nejwýš pří- 

 sedawé. Jest ale rozličný : 



1) konečný, wýk. 551, 552; 2") anélnbickotcý, wýk. 554, bc; 3} ;jro- 

 tilistý, wýk. 558; 4) fřesleniihj : a) přetriené, wýk, 551, W) nepřetri.ené, 

 wýk. 552; 5} přímý, wýk. 551, 552,- 6) ískřitcený, wýk. 553; T) sehnutý, 

 wýk. 558 j 8) odwisfý; 9) nawimitý , wýk. 546; 10) xkraticený , wýk. 

 549; W) jednoduchý, wýk. 551, 552; 1^) sfoiený, wýk. 550, 552, 567: 

 a) wšeobecný , b) částečný (klásek), wýk. 550, bb; 13) wéteicnalý: a) 

 klas hlaicni, wýk. 555, a, b} klasy druhořadé, wýk. 555, bbb; 14} mno- 

 howéteicný, jehož klasy: a) dwojené, wýk. 546, b) trojené, c) prslnaté: 

 a} tcrcholičnaté prstnaté, wýk. 556, [1) okoličnaté prstnaté, wýk. 557; 

 15} oblý: a) wálcowitý, wýk. 554, b} šidlowilý , wýk. 553, c) niťowitý, 

 wýk. 558, d} tcejcowitý, wýk. 559, e} homolotnlý , í} kaulowitý, g) ky- 

 kowitý, wýk. 558; 16) smáčknutý: a) rownoběině, wýk. 560, b) proti- 

 běině, wýk. 560, 550; 17) prodlaniený , wýk. 550, 558; 18) ukrácený, 

 wýk. 559; 19) řídký; 20) hustý, wýk. 559,- 21} jtřechowitý , wýk. 552, 

 555, 560; 22) čtyrhraný , wýk. 564; 2ii) jcdnoboký, wýk. 546, 24} řc*e- 

 ío/(«/, wýk. 551, 552, 554; 25) jednostruntiý ; 26} wšestranný; 27} dwau- 

 stranný , wýk. 550, 560; 28) wéjiřowilý , wýk. 567; 29) čtyrstraný; 

 30) sestistraný; 31} dicuuřudý, wýk. 546, 557, 550; 32) čtyrřadý; 

 33) šestiřadý, wýk. 567; 34} Ustátý; 35) listenalý, Wýk. 551, 552 y 36) 

 fošewnutý ; 37} chocholatý, wýk. 552; 38) nahý; 39) ostnatý, wýk. 567; 

 40} komolý, wýk. 550; 41) obojnký ; 42) jednopohlau-ý: a) samčí, wýk. 

 554, a, b) šatnici, wýk. 554, b; 43} sameosamičí, a) nahoře samčí, wýk. 

 554, a, b) nahoře samici; 44) innohomanietný, wýk, 567, 556. 



Wreteno klasowé jest: a) oi/e; b) smáčknuté; c) polosmačknulé, 

 wýk. 564, 560; d) čtyrhrané, wýk. 551; e) členaté, článkowané, wýk. 

 560; f) x-prohybané , wýk. 550; g) hauiewné; h) kruché; i) rozdílné 

 chlupaté Qako lodyha); j) hlawní; k) wedlejší; \) wšeobecné ; m) částečné. 



Jiné wýrazj^ w ohledu na klas: 



Klasnafý, klasený čili zklasený, klasowifý, klasowatějíci, 

 klasowatělý, klasnatějici, klasnatélý, klasoicý. 



Klásky (spicula) sestáwají obyčejně z několika kwětůw 

 klasených a nacházejí se u traw, které zase rozpostaweny na 

 klasy, laty a d. Jsau ale: 



1) Jednokwété, wýk. 568, abc, 569, ab; 2} dwaukwété, wýk. 570, 

 572, abx;; 3) troj-, čtyrkicété; 4) vmohokweté, n. p. 5 — ílkwěté, wýk. 

 550, 7— 11/fírefe, wýk. 561, 6 — llfcjccře, wýk. 562; 5) oi/c, wýk. 561, 

 562; 6) smáčknuté , wýk. 564, 563; 7) plochosmačknuté, wýk. 574; 8) 

 čárkotcilé; 9) kopinaté, wýk. 562; 10} podlauhlé, wýk. 572; 11} wejčité, 



