99 



drobné a nepalrné z hustá nahlauceny; podoltá se též strbaulu, 

 o(i něhož drobnými nepatrnými Kwěty a wřetenem wětewnatým 

 ačkoli zkráceným se rozeznávťá. Klubko ale jest: 



1) listnaté, wýk. 631, 6:32; 2) fistenaté; 3) bez-lislé , wýk. 602; 

 4) beslisteniié (w obojím případku nahé); 5) preslenoirité , wj'k. 632; 

 6j konečné] 7) aiiklabičliotcé ., 8) poboční} dále jsau klubka: 9} obdálnd, 

 wyk. 632, 63t ; 10) přibfiiená; 11) o)ediiiělá, wýk. 632, 631; 12) na- 

 hromadéná: a) m? &/«« (chtcosl) nepřetriený , čili clitrostěná , b) ic Zaí« 

 čili lalěná, wýk. 602, c) h tcrcholili, tcrcholicend. 



Názwy klubka se týkající: a) klubkatý čili klubeénatý; b) klubený, 

 %klubemj; c} kfubkowitýj d) klubkowý. 



XV. Přeslen (verticillus) sestáwá z kwětůw we stejné 

 wýšce čili w jedné rowinó z osj^ kolem do kola wyniklých 

 a tudy w kruh rozpostavvených. Často dělá se přeslen z kwě- 

 tůw aužlabíčkowýeh, když listy samy jsau přesleněny čili w pře- 

 slen rozpostawen}'. Jest ale: 



1) sedawý , wýk. 548; 2) stopkatý, wýk. 647; 3) listnatý, wýk. 

 547, 548; 4) bes-lisfý ; 5} šupinatý; dále jsau přesleny: 6) obdálné; 

 7) ísbliiené, wýk. 548. 



Od prawého přeslenu rozeznati dlužno lichopřeslen, neprawý přeslen. 

 Takowý pochodí od klubek, chomáčůw anebo wrcholikůw w aužlabičkách 

 listowých anebo listenowých umístěných, a pro krátkost stopky a ninožstwo 

 kwětůw částku lodyhy zakrýwajících^ takže se zdá, jakoby kolem do kola 

 z osy wynikaly na spůsob přeslenu. 



Takowé lichópřesleny jsau: 1) celé, ]od3'hu čili osu kolem do kola 

 pi^ikrýwající, wýk. 551, 552; 2) polowičné, lodyhu do póla obkličující, wýk. 

 544; 3) střiéné, wýk. 551, 552/ takowé dělají lichópřesleny celé; 4) stři- 

 datcé, wýk. 544; takowé jsau polovvičné; dále jsau: 5) hro%néné , wýk. 

 544; 6) klasené, wýk. 551, 552; 7) latněné. 



Názwy přeslenu se týkající: a) přeslenatý , b) přeslenatéjici a 

 přeslenatelý , c) přeslenotcitý , d) přeslenowatéjici a přeslenowatélý , e) 

 přesleněny, f) přeslenotcý. 



Co do liciiopreslenu: a) lichopřeslenatý , b) lichopřesleněný, c) li- 

 chopřeslenotcitý, d) licliopřeslenotcý. 



Náleží ještě o kwětenstwi míchaném mluwlti, které za- 

 kládá se na tom, že wřeteno jest jinak rozkwětowatěno, než jeho 

 wřeténka. Sem náleží n) kylka, o níž jsnie nahoře niluwili, 

 má wřeteno na spůsob hroznu nebo laty rozdělené a nese wře- 

 ténka, kteráž podporují wrcholíky, okolíky, chomáče anobrž i klubka 

 (tak nazwaný chicoíf, wýk. 602}. b) Lata nesaucí na wře- 

 ténkách klasy nebo klubka, lata klasatá, kláskatá, klubkatá; 

 c) hrozen klasatý, klubkatý, wrcholíkatý. 



Odladná kwělenstwa wynikají, když nebřety čili nákwětky 

 rozwinují se na spůsob pupenůw odmístných, jak u některých 

 druhůw kaparowých se nachází; paupata totiž po dél na wětwL 

 stojí, jichž nejhořejší nejdříwe se rozwijejí. K tomu kwěten- 

 stwu náležejí též hromádky kapradowitých, o nichž vv oddílu 

 o audoslowí tajnosnubných. 



?=•' 



