102 



drulié rostlině. Tyto rozdíly nejsnu stálé, protože zakrsilnl téeh aneb oněch 

 audůw náleží ku případnostem welmi obyčejným. 



Podlé totio rozeznáwají se také rostliny w obojaké , růz-nopohlawé 

 čili jinopohlawé, vv Jednodomé, dwojdomé a mnohomanielné, jelikož kwěty 

 dle toho rozdílné nesau. Též slují prahiíkaté a pestikaté, čili samci a 

 šatnicí, když jejich kwéty buď toliko prašníky, buď toliko pestíky mají. 

 Též nazýwají se rostliny tiplnokwété , neúplitokwélé , naiwkicété, doko- 

 nalokicété , nedokonaloktcělé, jsauce tím. anebo oním spůsobem kwětůw 

 opatřeny. 



Kwěty jsau: 



a) podlé pnpewnění: 



1) sedawé, wýk. 110. 500, 518. 551; 2) stopkaté , wýk. 149, 152, 

 168, 175, 178, 179, 180, 543, 544, 545, 547, a d. 



b) podlé místa: 



3) konečné, wýk. 113, 114, 157, 158, 175; 4) bočné, wýk. 180; 

 5) auilabiékowé, wýk. 99, 100, 633, 634; 



c) podlé směru : 



6) přímé, wýk. 110, 111; 7) nict, wýk. 136; 8} nachýlené, wýk. 

 175; 9) odwislé, wýk. 188; 



d) podlé množstwí : 



10) ojedinělé, wýk. 110, 113, 114, 141, 161; 11) podwojné , wýk. 

 194, 189; 12) potrojné, wýk. 545: 



c) podlé rozpostawení čili kwětenstwí : 



13) hromaděné, wýk. 607, 617; 14) chomríěené, wýk. 544, 638; 

 15) kliibené, wýk. 602, 631, 6.32; 16) přesleněné, wýk. 548; íl) klaseně, 

 wýk. 549—553; 18) palicené , ki/čkatčné , wýk. 576, 577, 583, 589; 19) 

 jehnědené, wýk. 758, 759, 588, 589, 5Í)0; 20) hrotměné. wýk. 573, 575, 

 580, 582, 586, 587, 591, 592; 21) wrcholicené, wýk. 633; 22) Infěné, 

 wýk. 579—600; 23) kylkntěné, wýk. 616; 24) chwostěné, wýk. 602; 25) 

 okolicené, wýk. 606—609. 612; 26) strbanlené, wýk. 610, 617, 618, 621; 

 27) aubořené, wýk. 611, 643—615, 620, 623; 28) placatkatěné, wýk. 627— 

 629; 29) chocholicené, wýk. 593—596. 



Podlé toho jsau rostliny : 



1) klasaté; 2) kyckalé, palicnaté; 3) jehnědaté; 4) hroz-naté; 

 5) latnalé; 6) kytkalé j 7) chwostnaté; 8) chocholíkaté; 9) okolíkaté; 

 10) wrcholikaté ; 11) chomácnaté, swaz-katé', 12) slrbaulaté; 1.3) au- 

 boraté; 14) placatkaté; 15) klubecnaté, klnbkaté; 16) přeslenaté. 



Kwět nerozwifý slowe pmípě (alabastrům), kteréž bedlivvě 

 od pupenu a nebíetu čili nákwětku rozeznáwatí sluší. Co do 

 audůw rozplozowacích okazuje též rozdíly jako kwět. To ale 

 náleží pamatowati, že paupě samčí čili prašníkaté míwá jiný 

 twar a welikost nežli samicí čili pestikaté. Wůbec ale jest : 



1) kuloicalé, wýk. 635; 2) wejcotcité , wýk. 643; .3) podluhoicaté, 

 wýk. 641; 4) kejowilé; 5) cihotcité, htttÁkotcité, wýk. 637; 6) sawřené, 

 wýk. 629; 7) oteicřené. 



Kwěty skládají se 1) z ústrojůw stálých čili rozpleme- 

 TÍowacich, 3) z ústrojůw nestálých čili okwéfí, a 3) z konce 

 osy, na němž obojí spůsob těchto ústrojůw píipewněn , a jenž 

 lůžko slowo. W opačném pořádku o wšakém jednati budeme. 



