lOřJ 



I) LŮŽKO. 



Lůžko (torus, thalamus, leceptaculuin} jest konec osy, 

 na němž ok\větí a audy lozplemeiiowací jsau připewněny. Podlé 

 twaru jcvst a} homolowifé, li) kolaučoicité. 



Lůžko homoloicite, wýk. 784, b, «/9, jest konec osy 

 dlauze nebo krátce homolovvitv auobrž zkráceny, takže vve spů- 

 sobě plochy se naskytuje. Na ném patrná jest poslaupnost 

 audůw od dola wzhůiu: a znamená krajinu okwétowau, 

 b krajinu prašníkoicau , a c krajinu ícaječnikoicau. Okwětí 

 pro to položení z ohledu pestíka slowe podplodnim. 



Lůžko kofaučowité též jest koncem homolowitým opa- 

 třeno, jehož prostředek ale rozšiřuje se we spůsob kruhu nebo 

 raury, vvůbec kotauč nazwané, wýk. 675, b, jenž homolowitý 

 konec obkličuje. Částka lůžka nad terčem slowe nadloži C^pi- 

 podium}, pod ním ale podloží (hypopodium). 



Podloží toliko tenkrát jest patrné, když z něho částka 

 okwětí wyniká, 



Xadloží buď zachowáwá swau homolowitost, anebo jsauc 

 welmi zkráceno wyskytuje se co plocha a přechází nepos:ře- 

 dečné w kotauč. 



Kotauč huď co plocha se rozšiřuje hud co trubka se wy- 

 wyšuje, má dwa kraje a dwě plochy , z nichž k pestíku patřící 

 jmenujme lic, druhau ale rub. 



Poslaupnost ústrojůw na lůžku kotaučowitém jest jako na 

 lůžku homolowitém ; protože ale terč lůžka kotaučovvitého se 

 rozšiřuje nebo nad ně se wywyšuje , musí postawení těch 

 ústrojůw jinaké býti. Tu znamenati dwojí rozdíl: a} buď terč 

 rozšířený a trubkowitý nese okwětí i s plodidly, aniž s pestí- 

 kem není srostlý po celé wýšce, wýk, 637, b, 653; b^ buď 

 maje ten samý twar a nesa též ústroje, s pestíkem po celé 

 wýšce nebo až do jisté wýšky je srostlý, wýk. 655, 

 656. Okwětí jakož i prasníky slowau w prwním případku 

 obplodni, wýk. 653, 657, w druhém ale nadplodni, wýk. 

 655, 656, 745. 



Waječník jest nadokicětní, jestliže okwětí jest podplodní 

 nebo obplodní, a podokwéfní, když jest okwětí nadplodni. 



Xejdolejší přeslen ústrojůw listowitých okwětí skládají- 

 cích obmezuje' pupen dole, jestliže wyniká z lůžka homolowitého 

 nebo z podloží, takže wšecky díly pod tím přeslenem stojící, 

 nenáležejí ku kvvětu. Jestli ale okwětí wyniká z terče, náJeží 

 díl terče pod okwětím owšem ku kwětu, a slowe podkicéfí 

 (^hypanthiuuQ. 



Kraj kotauče okazuje se co kru/i podplodní nebo nad- 



