101- 



plodní mezi díly kwětowyini, na jeho stěně wněšné anebo 

 wnitřní wyniklymí, anebo jest utajen, když díl ústrojůw po- 

 bočních z něho wyniká , načež jejich zpodinau zdá se býti. 

 Kruh ten jest a) wnifřni, když alespoň jeden pieslen okwě- 

 towý z podloží anebo na wnČKŠné stěně terčovvé počátek bére. 

 b^ Wiiééiiý ale jest, když okwětí wšecko wychází z niterné 

 stěny terčowé, a obmezuje nahoře podkwětí. 



Lůžko jest 13 prawidelné, když kolem do kola jest stejně 

 Avytwoieno ; 2') neprawiclehié , když jest av jednom směru wíce 

 rozwinulé nežli w ostatních. Tyto rozdíly wztahují se též 

 na okwětí. 



II) OKWETl. 



Okwěfi čili obal, díl kwětu nestálý a nepodstatný, se- 

 stáwá ze částek listowitých w přeslénky rozpostawených, díly 

 čili ústroje stálé, podstatné zastírajících a zaobalujících. 



Okwětí obyčejně složeno je z wíce než jedné částky listo- 

 wité, a na každé jako na listech se rozeznáwají troje krajiny, po- 

 swa, íapík a čepel, které nikdá nejsau stejně rozwinuty, wždycky 

 ale swau listowitost prozrazují. Částky okwětowé nejčastěji 

 nebýwají nic jiného nežli pošwa, jindá zase toliko čepel, swau 

 rozšířeností w plochu rozeznala. 



Ústrojnost částek okwětowých srownáwá se s listowau 

 w tom, že sestáwají ze swazkůw cewowých rozmanitě rozdě- 

 lených a rozwětwených, dohromady spojených sklípkatinau a 

 obak powlečených pokožkau. Některé , a to wněšné , ještě 

 s listy w tom se srownáwají, že jejich sklípky jsau naplněny 

 zeleninau listowau a že alespoň na rubu mají pichy ; jiné od 

 listůw se liší, že do mezilistí sraženo jest mnoho rozdílných 

 barew, že pokožka welmi jest autla a nemá pichůw. 



Jestliže částky okwětowé, třebas w několika přeslenech po- 

 stawené, jsau stejné neb alespoň podobné, a od listůw se ne- 

 rozdělují nebo málo rozeznáwají, dělají okwětí čili obal jedno- 

 duchý, nebo zprosta okwětí. Pakli ale obal sestáwá ze dwau 

 přeslenůw, z nichž wněšný od listůw méně se liší, a wnitřní w íce, 

 jest dwojnásobný, wněšný a wnitřní. 



Obal wněšný jmenuje se kalich (^calyx"), a sestáwá z částek 

 listům obyčejně podobnějších. Obal wnitřní ale, složený ze čá- 

 stek ústrojností a barwau od kalichu se lišících, jmenuje se 

 koruna (corolla^. 



• Částky, z nichž okwětí jednoduché anebo kalich okwětí 

 dwojnásobného sestáwá, jmenují se lupeny, (folia calycina, se- 

 pala}, jež se rozeznáwají w okwětowé a kalichowé, částky 

 korunowé ale plátky (petala}. 



I 



