105 



Půwodně lupeny okwětí jednoduchého, jakož I kalichovvé 

 mělyby hýti prosté t. dohromady nesrostlé; stáwá se ale ca.sto, 

 že pro osu kwětowau překrátkau a tudy přiblížením lupenůw 

 sroslají w trubku a tudyž rozeznáwají se lupeny prosté 

 a srostlé. 



Podlé folio jest okwěti a kalich prostoliipemtý a sroslfoliipenný. Tak- 

 též se máji plátky korunu skládající^ a ]ssi[i prošlé, a. srostlé čili santupenné, 

 wýk. 658 — GtíO, 665 — 668; koruna prosloplútecná , wýk. 728 — 731, 377, a 

 srostoplálečná čili saiiplútečná, wýk. 701, 714 — 721, 724, 725. Částky 

 lupenůw kalicliowych a plátkůw prosté^ tedy hoření, slowau ušty Qaciniae). 



Okwětí jednoduché též i kalich a koruna dvv ojnásobného 

 mají: 1) tnibtm a 8) Itraj. 



1) Trubka (tubus), wýk. 646, a, 665, «, vvjznacená twarem trubko- 

 w'ilým, buď ona udělána částkami srostlými buď prostými. Na ní rozezuáwáse: 

 a) dno (fundus), nejdolejší díl okwětí , tam kde částky okwětowé se stý- 

 kají s osau kwětowau; dnowý konec někdy piodlaužený lupenů obzwlášté 

 plátkůw wolných slowe nehet, b) hrdlo (faux) její nejhořejší wnitřní díl; 

 c) listi C<"^)' hoření otwor její. 



2) Kraj (limbus) wýk. 646^ /?, 665 p, díl částek okwétowých prostý, 

 wíce méně rozložený a rozšírcn3\ 



A w.šak i kalich může býti srostlolupenný a koruna prsto- 

 plátečná, wýk. 738, a naopak kalich prostolupenný a koruna 

 sauplátecná, wýk. 731, a, anebo oboje mohau býti částek pro- 

 stých, wýk. 728, 737, anebo srostlých, wýk. 658, 687. 



Lupeny okwětí jednoduchého nebo dwojnásobného sice 

 jako listy na záwit z osy kwětowé wynikají; záwit ale 

 jest welmi tlačený, tak jakoby w jedné rowině ležel, a tudy 

 wyskytují se přesleny lupenůw rownowážné. Přesleny tyto hned 

 sestávvají ze částek dle množstwí stejných anebo nestejných. Tu- 

 dyž rozeznávváme přesleny okwětowé sfejnočlenné ajhiočlenné. 



Částky okwětowé w jeden přeslen postawené jsau 2, 3 

 anebo 5, jestli ale u wíce přeslenůw jsau, též 3, 3 anebo o 

 zmnohonásobněné , totiž íáX3 = 4, 2X2X2 = 8, 3X8 

 = 6, 3X3 = 9, 3X4 = 12, 5X8 = 10, 5 X 3 ~ 15, 

 a d. Částky každého přeslenu se střídají s předešlými nebo 

 následujícími. Kalich wůbec z jediného nebo 'z nemnohých pře- 

 slenůw sestáwá; koruna ale mívvá jich zase mnoho. Leknín bílý 

 wýk. 737 , má 25 plátkůw w 5 přeslenech, protože ale nej- 

 wnitřnější přeslen nosíwá prašníky, býwá plátkůw toliko 20, a 

 z též příčiny také 31 , 22,- 23. Sacholanowité mají 6 až i 

 36 plátkůw we dwau nebo šesti trojčlených přeslenech. 



Střídání se částek okwětowých se zrušuje, jestliže přesleny 

 isau jinočlenné. Tak se má hlawáček jarní , jehož kalich se- 

 stáwá z 5 lupenůw, koruna ale z 8 plátkůw, tak 1 orsej jarní 

 mající kalich 31upenný a korunu Splátečnau. 



Přesleny okwětowé sebe následující jsau : a} stejnosměrné 

 nebo b} jinosmčrné. Obyčejně se stáwá, že s proměněným 



