100 



směrem také články přesleněué se zjinaciijí. Směr často patrný 

 jest na kwětech rozwitých ; taktéž často ale potřeba jej zpyto- 

 wati před rozwitím, tedy w paupatech. Spůsob, jímž články 

 okwětowé we kwětech jsau zpořádány, můžeme jmenowati c/e- 

 nosmér a jej rozděliti na lupenosměr a pláfkosmér, jelikož se 

 týká buď kalichu buď koruny. 



Clenosměru jsau následující spůsoby: 



1) chlopmwitý , články krajcmi se dotýkají aniž se nekryjí, ei) prostě 

 chlopňowihj, wýk. 649, b (kalicli), wýk. 635, ab (koruna), b) wehnuti 

 chlopiwtcihj , wýk. 640, ab (kalich), wýk. 813, b (koruna), c) ohmité 

 chlopňotcilý ', Z) z-kraucemj , Avýk. 642, ab (koruna); 3) péliwrstewmj, 

 když z 5 členů dwa jsau Avnitrn! a dvva wněšné, a když pátý jedním 

 krajem kryje jeden wnitřni a druhý jeho kraj přikryt krajem jednoho 

 wnčšného, wýk. 643, ab, 647, ab; 4) střechowitý , když wněšný článek 

 krajema přikrýwá kraje nejbližšího wnitrního, takže jím ncjwnitřnější fs ním 

 střídawé) docela jsau obklíčejiy, wýk. 641, ab; 5) střidawý , když články 

 jsau rozpostaweny, takže každý přeslenu wnčšného přikrýwá kraje dwau 

 přeslenu wnitrního a každý přeslen chlopňowitý, wýk. 645; 6) přesahující, 

 když články dwaupřeslenné krajemi se přikrýwají, takže jeden kraj kryje 

 nejbližší a druhý jest nejbližším přikryt, články ale přeslenu wněšnélio 

 jsau postaweny, takže wšaký zastírá plochau kr;ije dwau wnltřních; 7) 

 řasnatý, když koruna srostlolupenná složena po dél w řasy s osau rowno- 

 běžné, wýk. 644, ab; 8) swinutý, když koruna srostlolupenná řasnatá na 

 spůsob kornautu papírowého jest stočena, wýk. 646, ab; 9) poloobjímatcý, 

 když dwau článkůw jeden krajem jedním kryje kraj druhého, jenž druhým 

 swým krajem kraj druhý prwního přikrýwá, wýk. 648, b, (kalich); 10) 

 obpaioe%ený , ten spůsob jest korunám motýlowitym wlastní, jejichž pa- 

 weza objímá ostatní plátky plochami k sobě patřící, wýk. 636; II) liico- 

 witý, když částka jedna hořejší wetší ostatních na spůsob lebky nebo lžíce 

 ostatní přiklopuje, wýk. 639; 12) sc/mmlané, smuchlané, pokrcmané, když 

 částky neprawidelně swraskalé wyhližejí, jakoby byly nascliv.ál schumlány, 

 wýk. 637, b, 648 (^koruna); 13} wewinuté; 14) wehnuté; 15) otewřené, 

 když částky okwětowé zkráceny a zauženy, takže se nemohau sebe dotknauti 

 ani ústroje rozplemeňowací přikrýti, n. p. rytowité; 16j srostlé, když 

 částky po krajích srostlé pak kolem pukají a hořejšek na spůsobě če- 

 pičky swrhují, wýk. 748 



Okvvětí částek w jednom přeslenu stejnotwarých, slowe 

 prawldelné ; jestli ale jiného twaru , slowe neprawidelné. 

 Když jeden přeslen n. p. koruna není prawidelný , nenásle- 

 duje , aby i kalich takowý^ byl , ačkoli se to často stáwá, 

 že neprauidelnost jednoho přeslenu ruší prawidelnost druhého. 

 Pravvidelné okvvětí dá se směroma přímým úhlem se řezajícíma na 

 čtyry stejné díly rozříznauti, neprawidelné ale toliko jedním na dwa. 



Okwětí jest: 1) úplné, niáli každý přeslen swé částky; 

 2) neúplné , když w jednom nebo wíce přeslenech některé 

 částky scházejí. Dále jest 3) důkladné, máli wšecky přesleny 

 kjeho wytwoření potřebné; é') chybné, nemáli w šech přeslenůw. 

 Konečně jest 5) dokonalé, jestli alespoň díl částek jeho doko- 

 nale wytwořen, 6} nedokonalé, jestli wšecky částky jeho na 

 nízkém stupni rozwinulosli zůstaly. 



