107 



okwžtí jednoduché. 



Okwětí čilí obal jednoduchý nebo zhola okwětí sestáwá 

 z jednoho nebo wíce pieslenůvv, jejichž částky twarem a hlavvně 

 barwau buď docela se srownáwají neb alespoň sobě se podobají, 

 takže od lístůw prawých se rozeznáwají. Nesmí se ale pomí- 

 chati s ok\větím chybným , w němž přerušeným wytwaíením 

 koruna schází, při čemž Avždycky náleží ohled míti na jiná 

 pokolení téhož řádu. 



Okwětí sestáná z lupenůic, jež hned kalichu, hned ko- 

 runě se podobají, a tudyž jest okwětí: 



I) kalichowité ; 2) konmotcité. Prwní spůsob docela má ústrojnost 

 kalicliowau, druliý ale liší se od nich tím, že na rubu čili wněšné straně 

 pichy míwá, a jenom líc barwen jest, rub ale zelen. Dále jsau lupeny: 



3) jednopřeslené; 4) dwaupřeslené , vvýk. 736, 748; 5) trojpře- 

 slené ; 6) mnohapřeslené; 7) prostolupené , wýk. 748; 8) saulupené, 

 srostlolupené , wvk. 744, 745, 766, a to: a) dole, b) do prostřed, c) a« 

 pod konec j 



9) prosté, podplodní, wvk. 748; 10) přirostlé, nadplodní, wýk. 736, 

 744, 745. 



II) dicaulupené, wvk. 766, cd, 764, ab; 12) trojlupené , wýk. 

 773, 745, a; 13) šeslilupěné., wvk. 736, 748, 766. 



14) prawidelné, wyk. 736, 748, 745,- 15) neprawtdeiné , wýk. 740, 

 744, 755, 751, 762; íff) stejné, přeslenůvv wšech stejných, wýk. 736,748, 

 745; 17) nestejné, preslenůw nestejných, wýk. 740, 751, 755, 762} 18) 

 úplné; 19) neúplné; 20) dokonalé; 21) nedokonalé. 



22) hipinowité, wýk. 766 , cd, 764, ab. 773, 756, b, 757, b; 23) 

 stétinoicité , wýk. 772; 24) trttbkoicité ; 25) kejowité ; 26) ssíconkotcité, 

 wýk. 736: 27) náleickowité , liliowité, wýk. 748; 28) bahkotcité, wýk. 

 7.53, a, b, 761; 29) kulowité ; HO) jednopyské, ja^ýckoicité , wýk. 744; 

 31) muďalkoicité, wýk. 740, 751, 755, 762. 



Pďnamenáni. Díly okwětí niuďatkowitého jsau: a) uitlij tři tcněšné, 

 obyčejně stejné, z nichž 2 nebo wšecky wíce neb méně srostlé, b) ušty tri 

 tcnitřní, z nichž dwa hoření stejné lebku dělají a třetí dolení pysk, mednik, 

 welikostí a twarem docela rozdílný, tento jest.- a) přímý, wýk. 751, b) 

 odstalij , c) sehnutý, wýk 740, 754, d) wisutý, e) slejnoticarý, (^ Jino- 

 twarý , c) neroí-délený . h) s-ubalý, n. p. trojfsubý. i) lalocnatý , n. p. 

 frojluločvý, wýk. 740, 751; j^ rozklaný , n. p. na dtcé klaný, na cíícero 

 klaný, wýk. 454, k) dělený, n. p. troj-, čtyřdílný, 1) třepenitý. m) plochý. 

 wýk. 754. n^ podhnutý: <x) po stranách, wýk. 740, p') na konci, wýk. 751, 

 o) podirimtlý (na konci), wýk, 752, a, p) naddutý, q) kdpoicitý , wýk. 

 751, r) dutý, wýk. 762. s) přetržený, š) členatý, t) hřebenatý , wýk. 

 751, u) tcniisalý, v) dole dtcojmox-olý . wýk. 752, w) dole dtcauhrbý , \) 

 dole dicatirohý, wýk. 755, y) pytlotcitý, wýk. 751, z) ostruhatý, ostru- 

 hatý, wýk. 740, 754. 



Okwětí jest dále 32) prchatcé ; 33) padawé; Zi) stálé: a) ře-^ké : 

 o) nez-Ketselé , neztcétšujici se, /9) istrétielé, stcětšujici se, y) x,ltrrdlé, 

 ttcrdnauci, d) vbobulelé, z-bobulujict, b) tcadnauci. 



