128 



činka zůstane až do uzrání plodu co ústroj zbytečný, dále 

 nerostaucí. 



Torbičky pelowé z prašníku wyproštěné nejsau ještě do- 

 statečné k swérnu ustanowení; jsautě povvinny se proměniti. Sklí- 

 pek pelovvý má do sebe tu wlastnost, že pohltiw wodu, na wšechny 

 stranj" se rozprostraňuje, což ale skořápka maličko udělati může. 

 Totěž se i stávvá obzwlášíní kapaninau, již wylučuje Mizna, 

 na kterauž pel přichází. Následek toho rozprostranění jest, že 

 sklípek se tlačí vveu z torbičky, a to se umožňuje jednak místy 

 tenšími na skořápce, kteráž pro swau tenkost podáwajíce pukají. 

 Tím wším wyniká sklípek na spůsob láčky, a auřad ten slowe 

 htibkatěni. 



Domníwají se, že sklípek trubkatěje nepuká a newydáwá 

 swého obsahu, chámem nazvvaného. Uwrhneli se ale pak do 

 wody , torbička pohltí tolik wody , že netoliko skořápka než 

 i sklípek sám welmi se rozprostraňují a pukají, pak ale pružno- 

 stí swau rychle se smrštiwše vvyprskují chám na spůsob pa- 

 prsku. Chám rostlinný má též zwířátka (^wýk. 861, c}, jako 

 chám žiwočišný. Prawdě nejwíce podobá se, že pel obsahuje 

 hmotu, ježto zárodky zúrodňuje, totiž jim uděluje powahu dle 

 rázu rostlinného se wywlnowati a zdokonalowati. Jiní jsau 

 toho mínění , že trubičky pelowé jsau wlastně waječka , jež 

 wnikše do waječníka proměňují se w semena. 



Tyto trubičky naskytují se na počátku co pupíčky a protož torbičky slo- 

 wau toho času ptipkaté. Majiť pupek jeden, dna, tři, wýk. 854, 855. Pupek 

 jest rozdílně wysediv podlé doby a podlé délky trubky; obyčejně jest okrau- 

 hlý, někdy ilérbinowitý; podlé místa poboční iiebo nahraní, wýk. 822. 



B) Ústroje rodicí. 



Rodidla wyznačují pohlawí samicí. Wšecky ústroje sem 

 náležející obsahují se jménem pestíka , který sestáwá z dílůw 

 stálých a nestálých. Ku prwním náleží osa rodiči a zárodky, 

 ke druhým ale plodoltftty. 



Osa rodicí (carpaxis} není nic jiného nežli konec osy 

 kwětowé. Jestli lůžko homolowité , jest osa rodicí obmezena 

 nejhořejším přeslenem tyčinek ; pakli ale jest kotaučowité, a ty- 

 činky a plátky obplodní, nemohau tyčinky ty meze stanowiti, 

 a tu okwětí samo je dělá. 



Na ose můžeme čtwero krajin rozeznati : a) zpodinu, jíž 

 se spojuje se pněm; b^ díl piostřední, zárodkowý, nesaucí zá- 

 rodky (ffennnulae}, jenž slauti může zárodečnice {^placenta, tropho- 

 spermium) a později w semenici se mění, když zárodky w se- 

 mena se zjinačí; c) blizna {HÚ^nvď) , konec osy rodicí, jenž 

 nepostředečně přijímá pel; d) cnělka (_slylus) není nic jiného 



