125 



čepel, jelikož jsau buď swinuté w obzwláštní dutiny, buď to- 

 liko rozšířeny zůstáwají, na čemž se osnuje jejich dokonalost. 



Ústrojností neliší se od lupenůw kalichowých, a protož 

 takc nic od listůw. Proměnami ale, jež pak trpí, ^velmi od 

 nich se rozeznávvají, ačkoli již kalich nějaké období toho oka- 

 zuje, íllaAvní jejich ustanowení jest píikryvvati a chrániti zá- 

 rodky, waječka až do uzrání čili do proměnění jich w semena. 

 INěkteré k tomu cíli ztwrdnau, jiné změknau. Když waječka 

 w .semena se promění, pukají, aby semena do swého žiwlu přišla. 



Každý plodolist, buď nmožitý, buď ojedinělý, buď každý dělá ob- 

 nwláštni dutinu , buď wice jicii společnau obkličuje, slowe woreček. Doko- 

 nalost worerkůw tedy záleží na dokonalosti plodolistůw. Wůbec rozezná- 

 Avaji se worečky; a) oddělené, wýk. 784, b, 860, abc. 868, 869. ab, 883, 

 abc; b) neoddělené, bud niaji wíce dutin, buď jedinau společnau. wýk. 888, 

 ab, .*)01. n03, 903, 908. Podlé tolio pestík jest: aj mnoiilý, b) jednoduchý. 



Rozeznáwá se woreček: 1} prutcý , mající plodolisty; 2) neprawý, 

 lichý, když plod listy jsau nahi ažcny lůžkem kotaučowým. 



Pestík slowe 1) dokonalý, když zárodky jsau přítomny a pořádné 

 ustrojeny; 2 nedokonalý , když pometáním záiQdkúw stávvá se jalowým, 

 prázdným. Dále jest: 3} úplný, máli kromě zárodkúw MŠecky díly pe- 

 stíku přináležející; i) neúplný, když díly pestíkowé nikdá nechybující málo 

 jsau wywinuty, obzulášté když nedělají zawřené obplodí. Pak jest: 5) 

 plnocelný, máli wšecky díly potřebné po zákonu rozlistnatění ; 6)nedo6etný, 

 chybili jeden nebo vvíce těch dilůvv. 



Pestík jest podlé množstva worečkúw: \) jednoduchý, jednou-orecný, 

 wýk. 861, ab, 877, 901; 2) umoiilý, mnohotcoreěuý, wýk. 784, ab, 886, 

 ab. 868, 870, 881, 883, 885: a) dicojicoreěný. dwojitý , b) trnjicorečný, 

 trojitý, c) čhjncoreěný, ětu-eřilý , d) pělitcorečný, paleřilý «ýk 870; e) 

 prost oicorečný, wýk. 863, 866, 868, 869, 88:i, f} nedosrostloworeéný, wýk. 

 870, g) strostloicoreéný, wýk. 886, a, 888, ab 



Pestík jest dále: \^ sedairý, wýk. 785, b, 867, 881; 2) podepřený, 

 ipestikonošem), wýk. 873, 863, b, 884, 877. 



Pestíkonoš jest: 1) pauhý Qpodpestici): a) jednoicorecný , wýk. 

 884, b) mnohotcoreěný, wýk. 887, ab, 863, a; 2) tyéinkonosný , wýk. 

 873; 3) korunonosný, wýk. 872; 4) noika, wýk. 871, 877, 651, b, 784, 

 b. Nožka liší se od pestonoše, že jest prodlauženina zpodiny pestíkowé 

 dolúw. 



Pestík býwá nepostředečně obklíčen rozdílnými čá.stkarai. 

 ježto tedy mezi pestíkem a tyčinkami jsau umístěny. Nazývvají 

 se obpestiči (perig^ynium^. Dle mínění důwodného některých jsau 

 pometalé tyčinky t. nitky bez prašníkůw , a přidáwáme , že 

 jsau i někdy zaprtalé worečky. 



Obpestičí jest: 1) prostolupenně , wýk. 805, ce, 875, (^patrně nitky 

 tyčinek pometalých), wýk. 868, (patrné pometalé worečky pestíkowé); 2) 

 srosllolupenně, wýk. 884. 



Díl pestíku obsahující vv sobě zárodky, slowe waječnik, 

 jelikož zawírá waječka ze zárodkůvv zúrodněním powstalá. Wy- 

 se položeno, že pestík má ještě čnělku a bliznu. 



