130 



ÚŘAD WAJEČnÍKU. 



1 



I 



We waječníku kromě wytwářeni zárodkůw ještě dwoje 

 hlawní proíněny se udáwají, totiž zúrodněni, zwejóeni, čili pro- 

 měnění zárodkůw we waječka a zesemenént čili proměnění wa-^ 

 ječek w semena. 



Zúrodnění děje se pelem, který tedy nejwíce podobá sel 

 chámu žiwočišnému. Pel přišed na bliznu, uwázne na ní mezí 

 chlupy a přilípne se kapaninau Kli/.kau ze sklípkatiny slizké 

 vvylaučenau. i^lj 



We kvvětech obojakých jsau prašníky a blizny postawen^m 

 tak, že pel wyeházeje ze swých pytlíčkůw nepostředečně padá 

 na bliznu. Prašníky jejich stojí zvvýší blizny anebo wyše jich 

 we kwětech přímých anebo skoro přímých , anebo jsau prašníky 

 nižší, načež kwěty jsau ničí anebo odwislé. We kwětech nachý- 

 lených býwají tyčinky a tedy i prašníky nad čnělkau a bliznau. 

 Hoření díl čjiělky u mnohých rostlin jest obrostlý chlupami, 

 jež zadržují pel. U jiných (tolitowitých a wstawačowitých) 

 jsau obzwláštní austroje, aby brylky pelowé byly připewněny 

 na čnělku (str. 120). Jiné kwěty (rautowé} mají tu wlastnost 

 do sebe, že jejich tyčinky, jedna po druhé, přibližují se ku 

 čnělce, takže prašníky wytrušujíce pel stojí proti bližně anebo 

 k ní přimknuty jsau. Ještě znamenitější ale jsau kwěty (dři- 

 stalu , nopálowitých) , jejichž tyčinky drážděny násilím se 

 wymršťují ke bližně a pel wytrušují. U jiných zase celý 

 pestík (u tolice stromowilé) , nebo toliko čnělky též drážděním 

 k tyčinkám se zpraučí (n. p. mučenka^ černucha, wrbice}. 



Kwěty různopohlawé jednodomé jsau rozposteweny tak, že 

 pel ze samčích nadstojících padati může na blizny. U rostlin 

 dwaudomých ale zůstaweno to wětru a obzwláště hmyzům, kteří 

 odkázány jsauce na jistý rod rostlinný, přenášejí na těle swém 

 pel na kwěty samicí někdy od samčích wzdálené. U zakrutilky 

 (^Valisneria) , rostliny wodní, odtrhují se paupata samčí pod 

 wodau wyniklé a wynořují se na hladinu, kdežto se rozwíjejí, 

 načež pak jejich pel wětrem se žene na kwěty samicí, jež na 

 svvé předlauhé skraucené stopce na powrch wodní se podnesau. 

 Z lesůw jehličnatých jakož i stepí trawnatých celé oblaky pelu 

 wětrem se zanášejí, a kde na zemi padnau, dáwají piiwod po- 

 boňkám o dešti sirkowém. Wypočítáno, že u naší obecné bo- 

 rowice počet torbiček pelowých se má k počtu zárodkůw 

 jako 300 milionůw k 1. U bažanky ozimé přichází 30 milio- 

 nůw torbiček pelowých na jeden zárodek. Znamenité , že pel 

 swau moc zúrodiiující dlauhý čas zachovváwá, jakož o datlowé 

 palmě známo, jejíž pel i w druhém roku za dost činí účelu. 



Pelowé torbičky na bližně kapaninau, ze sklípkatiny sil- 



