137 



zowé w době roztruHu u wétší hojnosti oddéleuau, napuchují a 

 pukají, načež z lozpukliii vvyvvaluje se sklípek pelowý, chám 

 obsahující a tudy také chamotcým nazvvany. Ten zábyw slowe 

 trubkatěni (tublficatio) {jííy. 123). Sklípek chamowý wypro- 

 štěny přichází do rýhy čnélkovvé, po níž se posauwá až k 

 sáčku klovvému a očku. Ta cCvsta, po níž sklípek jde, jest podlé 

 délky čnělky delší nebo kratší. Sklípek sám znamenitě w délku 

 se roztahuje a tudy se ztenčuje, aby těsnau ryhau projíti mohl. 

 Často dolení konec jeho již se nachází u sáčku klowého, co ho- 

 ření wázne ještě vv torbičce. W prodlaužeuém sklípku má ob- 

 sah jiné \vzezťení, nežli když ještě w torbičce se nachází ; do- 

 statečným zvvětšením widěti drobná zrnka, která krauží. Z toho 

 pochodí, že obsah čili chám sklípkůw na cestě k zárodkům 

 také u wnitř se proměňuje a w kapaninu řidčí čili látku drob- 

 nozrnější se zjinačuje. Sklípky chamowé piišedše k sáčku 

 klowému jsau dole chámem naduřeny, a pak jej wyprázdíiují; 

 tím zárodky se zúrodňují. Když se to stalo , t. když chám ze 

 sklípku swého vvyšel, sklípek ten dole cwrkaje dostáwá jako 

 přehrádky, takže wyhlíží, jakoby sestáwal ze řady sklípkůw. 

 Tak chám zárodkům uděluje wlastnost , že u waječka proměniti 

 se mohau. Jak chám při tom působí , není nám známo. To 

 ale vvíiue, že jím vv sáčku klowém začne se dělati sklípkatina, 

 která brzo se rozděluje na osu a poboční ústroje, a protože 

 pak sáček se zawře, leží ta sklípkatina u wnitř jeho. 



Arnici nedáwno swými opyty pomocí drobnohledu dokázal 

 staré mínění o zúrodnění a zawrhnul nejnowější, že totiž se- 

 meno z torbiček pelowých se dělá. Pozorowání swá wywedl 

 na kwětu plucarowém (^Cucurbita Pepo). Dokázalť, že we 

 waječníku toho kwětu dělá se kel z tílka již před zúrodněním 

 we waječku se nalézajícího, kteréž chám t. kapaninu zúrodiiu- 

 jící čili plodistwau, torbičkau přiwedený, pohlcuje. Wýsledky 

 jeho mnohokrát opakowaných pozorowání sestawuje w tyto 

 sady. 1) We waječku před rozwitím se kwětu není sáčku kelo- 

 wého. 8) Raura táhnaucí se hrdélkem jadérkowv^m zužuje se 

 z hora dolů, takže w druhé třetině swé délky jest mnohem užší 

 nežli příčný průměr torbičky pelowé. 3) Nepostředečně pod tau 

 ryhau jest sáček klowý hruškowitý, který wlastně nezasluhuje 

 jména sáčku skládaje se z množstwa sklípkůw podlauhlých, 

 sliznatých, řídce spojených, nahoře drobných dole wětších a na- 

 plněných zrnéčky přemělkými. 4) Torbička pelowá prodlužuje 

 se až do hrdélka jadérkovvého , kdežto wyléwá částku swého 

 obsahu, ťham nawlažuje sáček klowý, a zatahuje se do něho. 

 Takowým spůsobem děje se zúrodnění, o) Od té chwíle zwět- 

 šují se sklípky sáčku klowého, což ale po několika hodinách 

 anebo dnech pozorowati možná, a spolu se zmnožují, G) Jeden 



