140 



ČLÁNEK PRWNÍ. 



OBLEČKY. 



Oblečky Qndusiae^ iiejsau nic jiného, nežli díly okwětowé 

 stálé, často proměněné, plod zwenku odívvající. Plody je ma- 

 jící slowau tedy oblečkaté. U jiných rostlin ale okwětí (kalich, 

 koruna nebo jednoduché okwětí) zákrow, podkalích, pííkrywka, 

 a d. po zúrodnění čili odkwětení padají, ano i dříwe již prchají; 

 protož zůstawují plody neoblečkaté. 



Oblečky pochodí : 1} buď od zákrowu, příkrywky, šešelky, 

 podkalichu, plevv, a tudy jsau plody zákrowafé . wýk. 933, 

 příkrywkaté, wýk. 947, 951,953, éeselkafé, wýk. 934, pod- 

 kulicháte a pleimiafěiié; 3) buď od okwětí; 3) buď od lůžka. 

 Plody prwním spůsobem obleček opatřené slowau wůbec zákro- 

 wafé, druhým spůsobem wlastně oblečkaté, a třetím spůsobem 

 oblůžkaíéné. 



Plody zákrowaté jsau: 1) dokonale »awřené, wýk. 932, a, 947, a; 

 3) nedokonale ssmcřené, wýk, 934, a, 953, aj 3) ojedinělé, wýk. 934, 

 953; 4) mnokité, wýk. 947, a, 932. a; 5) okornatélé; 6) oduknatélé, 

 wýk. 951, ab, 628, 629, 



Plody oblečkaté wlastně slowau také přikryté: 1) oblečkau dle pod- 

 staty nezménénau leda zwétšenau: a) kalichem, wýk. 952, a. 963, ab, 

 1017, a, 957, ab, 687, b, 1088, a; b) okwětim, wýk. 955, ab, 956, ab; 

 2) oblečkau dle podstaty změněnau: a) sstwrdlau, wýk. 964, ef, b) ssmé- 

 klau, Sihobulelau, wýk, 958, abc. 



Plody oblužkatélé^ obléčka pochodí lůžkem zweličeným, do jehož děr 

 čili jam jsau zapuštěny worečky, protož také probořilé slowau, wýk. 874, 

 anebo pochod! ježlem zweliěelým, wýk. 627—629. 



Rozpostawení plodůw srownáwá se wůbec s kwětenstwím. 

 Toliko tenkrát se liší, když pometáním jediný nebo nemnohý 

 plod zbude, načež díl stopky plod nenesaucí buď spadne, buď 

 cwrkne, takže není patrný. Stopka ale wůbec se zwětšuje a 

 sesiluje, aby plody mnohem těžší kwětu unésti mohla. U někte- 

 rých rostlin ale to zwětšení welmi do očí bije, takže pak má 

 pohled owoce. Tak se má diwoplod (Semecarpus) , ledwino- 

 wník (Anacardium), jejichž nejhořejší dílowé stopky nabýwají 

 welikosti, twaru a šťáwnatosti hrušky, wýk. 939, b; tak se 

 má i stopka wrcholičená tlusíostopky (Hovenia), ježto zdužna- 

 těwši jest oblíbeným owocem. Podobným spůsobem i lůžko se 

 mění. Lůžko našich jahod jest částka zweličelá , zdužnatělá a 

 jedině jedlá, co holenky bezešťáwé na jeho powrchu leží, wýk. 

 ab. Sem náleží plod ochny kostrbaté, wýk. 944 ; anobrž i oře- 

 šinec swým lůžkem zweliěelým, zpuhowatělým, wýk. 874. 



