142 



patrné pak zráním se rozšiřují w křídla blanowitá nebo listo- 

 witá, w hřebeny a d. 



Když obplodí sestéwá z lůžka terčowitého a plodolistůw, 

 stáwá se, že buď oba stejným během se zdokonalují a zweličují, 

 buď že lůžko mnohem wíce nežli plodolisty. Obplodí z pauhých 

 plodolistůw složené pořídku nabýwá té welikosti náramné, jako 

 když pochodí od lůžka terčowitého, čehož příkladem jsau plody 

 dyňowitých. 



Swazky cewowé, skládající díly waječníka osowé a listo- 

 wé, zráním nemění se, ledaže se prodlužují. Tím wíce ale pro- 

 měňuje se sklípkatina se swazky cewowými spojená. Netoli- 

 ko, že se rozmnožuje, anobrž i se zjinačuje. Sklípky nowě 

 udělané nabýwají obzwláštního twaru, rozpoložení a jakosti. 

 Hlawně tu náleží ohled míti na stěny jejich a na obsah , pro- 

 tože na obau záleží powaha sklípkatiny. Stěny se mění srá- 

 žením druhotních wrstew, a obsah wětším anebo menším množ- 

 stwím kapanin. Jestli wrstwy druhotní jsau hojné , takže nej- 

 wětší díl dutiny sklípkůw naplní, udělují obplodí časlo weli- 

 kau twrdost; říkáme že zdřewnatélo. Jestli stěny zůstanau 

 měkké a tenké , a jsauli dutiny naplněny šťáwau , jest obplodí 

 měkké sťái^na^e, dužnaté] kapaniny mohau ale také wyschnauti, 

 a pak obplodí jest wyschlé. 



A wšak i přehrádky čili krže a semenice od těchto pro- 

 měn nejsau wyjníuty. Následujíť w tom hned obplodí, hned 

 samy pro sebe se mění, dřewnatějíce anebo dužnatějíce. 



Dílowé obplodí, buď pochodí od lůžka terčowitého, buď od 

 plodolistůw, buď od obau, sestáwají jako listy z wrstew tří, 

 wnitřní, prostřední a wněšné, ježto tu mají jména swá, t. 

 wnéobplodí (exocarpium), sfředoobplodi (^mesocarpiunQ a nitro- 

 obplodí (endocarpium). Středoobplodí jest mezilistí, složené ze 

 swazkůw cewowých a sklípkatiny, ostatní dwoje toliko po- 

 slední mají. Proměny buď we wšech jeho wrstwách jsau stejné, 

 alespoň podobným spůsobem se stáwají, buď jiné jsau we wněš- 

 né wrstwě nežli we wnitřní. Středoobplodí jest ale onen díl, 

 jenž nejwíce se proměňuje, w němž, jak řečeno, nowé sklípky 

 powstáAvají , které nabywše nadwypočítaných powah, wšecky 

 rozdíly působí. Wůbec rozeznáwá se čtwero proměn: ztobol- 

 čeni, •zbobnlení, zořešení a zesliwěni. 



Ztobolčení zakládá se w tom, když středoobplodí nabude 

 wětšího neb menšího množstwí sklípkůw a tím wíce neb méně 

 se rozšíří, kterých ale obsah kapaly docela nebo wětším dílem 

 zmizí, sraženiny ale u wnitř se nezmnoží, aby nabyti mohlo 

 znamenité pewnosti a twrdosti. Středoobplodí tak proměněné 

 jest podlé toho welmi rozdílné, jako blánowité, mázdrowité, ko- 

 žowité, spuhowité, chrustawé, ano i dřewnaté. Sklípky býwají 



I 



