143 



na přič roztaženy, w rozdílných wrstwách co do welikosti, 

 ťwaru a položení rozmanité, čímž se stávvá, že uzráním někdy 

 se rozlupují. We wrstwách líci bližších bywá wíce sklípkůw 

 tliistoblaných nežli w ostatních. Obplodí složená z lůžka ter- 

 čowitého wůbec přeíídko ztobolčejí. 



Zbobulení pochodí tím, když w středoobplodí sklípky ne- 

 patrně se rozmnoží, když íenkoblané zůstanau a kapaninau 

 hojnau se naplní. Obplodí takowé jest buď šťáwnaté a měkké, 

 buď méně šťáwnaté, za to dužnatější a tužší. 



Sklípky tlustostěnné přeíídko se naskytují, a to toliko 

 we wněšných wrstwách. Někdy nacházejí se chuchwalce roz- 

 traušené ze sklípkůw takowých. Jindá zase pod wnitřní po- 

 kožkau položené sklípky jsau trochu pewnější ostatních , a u 

 palem nejprostřednější wrstwy středoobplodowé , ze sklípkůw 

 llustostěnných složené, dělají plát twrďaunký, kruchý, po obau 

 stranách powlecený dužninau šťáwnatau, ze sklípkůw tenkostěn- 

 ných složenau. 



Kapanina, we zbobulelém středoobplodí se nalézající, jest 

 welmi rozdílná co do množstwí a powahy netoliko u rozdílných 

 rostlin, anobrž též w rozdílných dobách zrání, takže neto- 

 liko ústrojnost se proměňuje, nébrž i slaučenstwí chemičné. 

 AVoda, cukr, klowatina, sliz, wolné kyseliny, tříslowina, barwiny, 

 a j. jsau obecné w nich prwky, které zráním na díle mizí, jako 

 n. p. tříslowina, dílem se dělají n. p. cukr. Pewných prwkůw 

 nenalézáme w nich, leda hlati wypařeoím wody srostlé. Bar- 

 winy vvždycky se nacházejí we sklípcích. Které jsau we wrst- 

 wách wněšných, pochodí proměněním zeleninj' listowé. Wrstwy 

 sklípkůw wnitřní někdy jsau bezbarewné, někdy ale barwau 

 různí se od wněšných. 



Zořeéení podobá se welmi ztobolčení, liší se ale tim, že 

 wšecky sklípky středoobplodí sesilují se sraženlnami na prwotní 

 stěny, čímž ono nabýwá znamenité twrdosti a pewnosti. 



Zeslíícěni jest proměna ze zbobulení a zořešení složená, 

 rozdílná ale tím, že netoliko středoobplodí, nébrž i nitroobplodí 

 se proměňuje, Prwní dužninatí a šťáwnatí, druhé ale tuhne a 

 twrdne; prwní slowe dužiiina (^maso}, druhé ale pecka. Duž- 

 nina okazuje též rozdíly jako obplodí zořešilé, kromě že sklípky 

 jsau ještě pewnější. Swazky cewovvé rozdělují se wětším dílem 

 w dužnině, a we wyschlém plodu nachází se jich wrslwa pecku 

 obkličující; částka jich wniká do pecky. 



Wšeliké ty proměny obplodí, o nichž jsme nyní rnluwili, 

 týkají se hlawně středoobplodí. Wuěobplodí z počátku docela 

 se shoduje s pokožkau rubu listowého nebo stopkowau; má tedy 

 tu samau ústrojnost, barwu a chlupatost. Barwa vvždycky 

 se proměňuje, buď na začátku jakákoli. Pichy mizejí. Chlu- 



