153 



Malwice jsau hlawnč iiáíílcihijící: 



1) kiiloirttté. wvk. 1092: 2) tnkiilalélé; 3) čihotcité., i) hruško- 

 vité: 5) podltihotcaté: tí) eUipsotcité ; 7} šřdtcnaté; 8) duinitté ; !)) fr«- 

 *oře; 10) wyschléf II) okornulěté. wýk. 1092; 12} osliipkatélé: 13) ;>ro- 

 gtopaiiidrě, wvk. 1084, 1006^ 110(5; U) srosllopntttsdré, wýk. 1077, abc; 

 15) dicaiiptíiťtdrě) Ití) pétipauzdré, wýk. 1084, b, 1096, b, 1106, b; 17) 

 vmohopauz-dré, Avýk. 1092; 18) křidlaté, wýk. 1079, a, b. 



I*auzdra jsau: 1) jednosemenná , wýk. 1106, cj 2) dtcatisemenná ; 

 3) mnohosemenud, wýk. 1084, 1096,- 



homolka (area) též poskytuje tomu plodu rozličnost. 



D} Peckoiclce (diupa^ jest plod nepukající, dužnatý s ka- 

 lichem a lůžkem lerčowitým nesrostlý, jehož iiitroobplodí twrdé, 

 drewěnělé, jedaopauzdré , toliko jediné semeno ob.sahuje. Tím 

 wymezením jsau Avylaučeny Avšecky plody peckovvicím podobné 

 majíce Avíce pauzder a semen, nežli jednoduché. Nitroobplodí 

 tak proměněné slowe pecka. 



Twar peckowic roziníinitý. Jiné rozdíly jsau tyfe : 



1) duknalá , wýk. 1075; 2) tcyschlá , wýk. 1086 y 3) ttláknatá, 

 wýk. 1086, a; 4) tsawrená, neoticirajici se; 5) skicékajici se; 6) ojedi- 

 nélá, wýk. 1075; 7) mnoiild. 



Pecka její jest; 1) hladká; 2) drasnd , wýk. 1075, b; 3) stera- 

 skald; 4) tcné icláknatá , wýk. 1086, bc; 5) neproicrtamd , wýk. 1075, 

 bc; 6) prmcrtaná: a) dole, wýk. 1086, abc, b) po stranách, c) na hoře; 7) 

 nawrtaná. 



E) Ořech (]nux} se má k peckowici jako malwice k bo- 

 buli. Rozeznáwá se tedy od peckowice, že obplodí dužnaté jest 

 srostlé s kalichem a lůžkem teťcovvitym; tím zase podobá se 

 jablku, myšpuli, malwici, od nichž ale jednopauzdrostí a jed- 

 noscmenností se liší. Nitroobplodí ztwrdlé, drewěnělé též může 

 slauti pecka, a meziobplodí dužnaté prostonárodně slowe rubina. 

 riod ten rozeznáwá se též šomolkau wíce nebo méně patrnau. 



Rozdily ořechu pochodí od jeho twaru. Rubina: 1) neotwird se; 

 2) skttěkd se. Pecka zase: 1) stcruskald, wýk. 1089, ab; 2) lulokuld. 



111) Třetí hlawní oddělení plodůw obsahuje otwírající a 

 pukající se na dél chlopněmi wíce nebo méně dokonale nebo na 

 piíč wíckem anebo rozsypující se na články. Náležejí sem plody, 

 jejichž obplodí ztobolěelo. ►Sem počítati následující: ínéchýřik^ 

 lusk a sfruk, sesulku, tobolku a puéfičkii. 



A) Měchýřik (folliculus) pochodí z jediného plodolistu 

 stočeného krajema na šwu biichowém se dotýkajícího a podlé 

 toho šwu se otwírajícího čili pukajícího. \\'ždycky jest kalichu 

 a lůžka prost. Semenice buď od krajůw plodolistowých se ne- 

 odděluje, wýk. 1067, b, 1068, 1069, c, buď pak se odlupnje, 

 wýk. 1074, aa, c. 



Rozdíly jeho jsau tyto ; 



1) Ustoirilý ; 2) koiotciiý ; 3) mdsídrowUý ; 4) dřeícnahj ; 5) 

 roteny. wýk. 1067, 10S8, 1074; 6) ah-raitcený, wýk. 1069, ab; 1) jedno- 

 clUopný: a) po celé délce olicirajici se, wýk. 1067, b. 1074, 1069, b) 

 iia konci olwirajici se , wýk. 1068; 8) dwauchlopný , jestli i na híbelé 



