154 



puká; f)) jednopaut-drij, w\'k. 1067, ab, 1068, 1069, 1071, bc, 1071, tO) 

 polodwuupansídrý, wehnutyma krajeina nedokonale na dwé prepažený, >výk. 

 1080, bed; 11) dwaupauzdrij; Vi) mnohosemenný , wýk. 1067, b, 1069, 

 ab; 13) chndosemenný , wýk. 1070; 14) jednosemenný ; 15) pomnožný; 

 16) popaptPrný , popelný, wýk. 1067, a, 1069, a; 17) polrojný; 18) po- 

 dwojný, wýk. 1074, a, 1080, ad; 19) ojedinělý (pometáníni) , wýk 1068. 



Množité jsau : 20) prosté, nesrosilé , wýk. 1067, 1070, 1074, a; 

 21) srostlé: a) dole, wýk. 870, b) dokola, wýk. 1029, a, 1027, a, 1080, 

 ad, c) pak se oddělující (alespoň častkau), wýk. 1029, a, d) neoddělu- 

 jici se, wýk, 1031, ab; 22) přímé, wýk. 1067, a; 23) roxeicřené, wvk. 

 107O; 24) sehnuté; 25) kruiné, wýk. 1067; 26) přeslenéné , wýk. 1070; 

 27) střechowilé, wýk. 1071; 28) sedatcé; 29) noiiénaté. 



Mechýřiky zakulatěle na břiše a zádech pukající a tedy clilopnéma 

 se otwírajíei a obyčejně jednosenicnné slowau kokausky. Kokausky jsau: 

 1) podwojné , wýk. 1034, a; 2) potrojné , Avýk. 1035; 3) počtyrné; 4) 

 popelné. Rozeznáwají se ještě tím, že nitroobplodí obyčejné se odlupuje, 

 a zpružné jsa k rozpučeni ksence prospiwá. Kokausky jsau spojeny hra- 

 nami wnitřními a částkau bokůw, tedy jsau kružně rozpostawené čili pre- 

 fjleněné na ose plodowé, slaupkowité, • 



Konečné k měchýríkům počítati dlužno wšecky plody tobolkowité, 

 jejicliž prehrádky čili kržejsau udělaný wchnutím krajůw chlopňowýcii, je- 

 jichž krže tedy jsau dwojnásobné. Takowé míwají u prostřed seraenici 

 slaupowitau jednodueliau nebo lalokatau, která tedy jest od krajůw plodoli- 

 stowých čili méchýříkowých oddělena, a wšecky dohromady w jednu sro- 

 stají, wýk. 1027, ab. 



B) Lusk čili luska (legumen) podobá se welmi měchýiíku, 

 od něhož se liší, že puká na břichu a na zádech, a že ledy 

 rozděluje se na dwé chlopně. Protože jsau také měchýnky 

 chlopněma se otwírajíei, nemátne jiného rozdílu mezi takowymi, 

 nežli že lusky vvždj^cky pochodí z pestíka (nepochybně pome- 

 táním) jednoworeěného a z kwětu motýlowitého dwojbratrého. 

 I.usky netoliko mají šew břichowý , anobrž i zadowý, jichž 

 každý wně naznamenán šnorkem délným anebo brázdau. Oby- 

 čejně jednopauzdrý, wehnutyma chlopněma na šwu břichowém 

 nedokonale nebo dokonale dwaupauzdrý. Často ale jest brániě- 

 natý čili nad sebau pauzdratý. Často i z wenku bránice jsau 

 zauženinami naznamenány. Takowé slowau struky , které buď 

 se nerozdělují, buď na články rozsypují , jež buď se neotwírají, 

 buď chlopněma pukají, wýk. 1056, abc. 



Rozdíly lusku : 



91) Lusk be^ečlenný , nečlenalý , wlastné lusk zwaný, wýk. 1044, 

 1054, 1096, 1047, 1053, 1057, 1059, 1063, 1065: í~) otwírajíei se (chlop- 

 něma), wýk. 1054, b, 1046, ab: a) se semenicí rozšlípenau , wýk. 1054, 

 b, 1046, b, b) se semenicí nero^.itipenau; 2) zawřený, neotwirajici se, 

 nepukající; S) jednopamsdrý , wýk. 1054, abc; 4) dwaupauzdrý, wýk. 

 1065, ab; .5) nedodwaupauzdrý , wýk. 1059, b; 6) bránicnatý: a) doko- 

 nale, h) nedokonale, wýk. 1046, ab. 



$5) Lusk clenatý, struk (lomontum) : 



1) ssatcřený , wýk. 1045, 1045, ab; 2) rosssypujici se na články: 

 a) isawřené, wýk. 1055, abc, b) dwauchlopné, wýk. 1056, abcc. 



Luska ^yúbec jest; 1) oblá, wálcowitá, wýk. 1045; 2) smáčknutá: 

 a) rotcnobéíné (s clilopnčmi), wýk. 1054, ac, b) proliwně (rownobčžně 



