Ií>7 



10C7, 1074, 1080, k <ém núlcžeji i kokatiskaíé , z kokauskůjv scstáwající 

 wjk. 1034; 8) luskáte z lusek slaučcné, Qcdiiiý ilosawád přiklad}. Ostatní 

 ksencŮH' spůsoby nespojují se w složené. 



Sem ještě náleží .- a) jahoda, (fragum) , složená z holének na lůžku 

 zweličelém zakulatělém dužnatčlém roztraušen) cli, wýk. 033, ab ; b) malina 

 (rubům), sestáwajíci ze zi'n čilí bnbul jcdnosenienných na lůžku patrné 

 zwětšeném; c) mrhelec (cynosbaton), w kalichu a lůžku tcrčowitém srost- 

 lých baíikowitých zdužnatělvch jsau holénky zawřené^ wýk. 957, ab; d) 

 kotník (plethocliaena) , podobá se jahodě, tolikožc lůžko není zdužnatělé nni 

 w té míře zncliéelé, Mýk. 970, a; e)*a'iífe, složený z woreckůw čilí plodkůw 

 iia lůžku wálcovvítém (níťowitém) rozpostawených, wýk. 929, (z holének), wýk. 

 1071, abc, (z měchýříkůw) ; f) tolenka (sclerochacna), plod čili kscncc mrhclci 

 podobný, rozdílný ale ncdužnatostí kalichu slůžkem srostlého, wýly 96.3, ab; g) 

 čihoicka (endothalamium), plod pochodí z jednoho kwětu, jehož holénky pohrau- 

 ženy w lůžko zweličelé a zkorkowatělé, v.ýk. 874; h) tceloloikd (macro- 

 podium}, na podčnčlčí zwcličelém a často i zdužnatělém sedí rozdílné spů- 

 soby plůdkůn- čnělku společnau (tcdj^ jedinau) majících, wýk. 975. 944, 

 932; i) krilinaíka (stiphus), plod složený, z jediného kwčtu pochodicí 

 sestáwá z wíce měchýříkůw pukajících anebo nepukajících, čnělku swau 

 wlastní majicích , na lůžku zweličelém anebo nczweličclém sedících, wýk. 

 10(i7, 1069, 1G84; j) přesfenka (spondyloeliaenium}, plod z jednoho kwětu 

 pochodicí, složený z méchýříků»v, holének anebo nožniček , okolo spo- 

 lečného lůžka slaupowitě prodlauženého sedících a swau wlastní čnělku 

 majících, wýk. 1070 (z měchýříkůw) 971, 9.=>4 (z holének), wýk. 977, 988 

 (z nožniček). Ke kružnatkám anebo přcslenkám náležejí plody z kokau- 

 skůw sestáwajíci; wýk. 1034, 1035,, předsfawuje takowau kružnutku. 



^ěkdy ksence z rozdílných kvvětůvv společné kwětenstwí 

 dělajících pošlé pieslírají ksenec jednoduchý aneho složený po 

 jednom kwětu. To se obzwláště tenkrát stáwá, když ksence 

 zrůstem zweličené se stésnají a vvespolek se dotýkají, takže na 

 pohled dělají jako jediný ksenec. K poznamenání těch roz- 

 dílůw užíwáme týchž nazvvů, jimiž zpořádání kwětu u kwěten- 

 stwí se wyslowuje. 



Nejhlawnější plody nahlaučené z mnohých kwětůw pochodicí jsau 

 tyto: 1) placalka (]coenanthium) , ježle rozšířené, plackowité, Avíce méně 

 dužnatc, do něhož plody wice nebo méně ponořeny,* jest ale buď: a) otewřené, 

 wýk. 627, buď b) ssatcřené, fík, smokwa (ficils) , wýk. 628, 629; 2) mo- 

 rM*c (morům), pochodí ze kwětůw klasených čili jehnédených , jejichž 

 okwěti (kalich) zbobulelá hustě jsau stěsnána, a wíce méně srostla, wýk. 

 958, a. Podobně se mají ksence ananasowé; 3) šiška (conus), pochodí 

 r. jchnědy, jejížto šupiny zweličely a zdřewěněly nebo zdužnatély. Roze- 

 znáwají se troje proměny: &) šiška (wlastně) čifi šách, šulú, krutá, jejížto 

 supiny jsau nchtowité nebo čárkowité, wýk. 966, 967, 969, b) prchůicka, 

 jejíž šupiny jsau homolowité, spodinau wně položenau, wýk. 961, a, 960, 

 a, c) moiicha, jejížto šupiny zdužnatěly, takže šiška podobá se bobuli; 

 4) jehnéda (amentum), plody jehnědené někdy se stěsnají, takže jako 

 jediný plod dělají, n. p. wýk. 578, 5,90; 5) aubor (calathidium) jindá 

 měli za plod množitý z jediného kwětu, jest ale pauhé toliko kwěten- 

 stwí; 6) strbaul; 7) koiišek , přikrywka složená z několika chlopní 

 docela zawřených, pak pukajících a obsazené nažky (bukwicc, bukwe, bu- 

 kyně, kaštany) wypauštějících. wvk. 947, ab. 



