waječka se pohlcuje, takže zbýwá toliko wněšná. Slupka 

 dwojnásobná půwod bére ze zákrywky dvvojnásobné, když obě 

 stejným krokem se zdokonalují; též dělá se i z jednoduché, 

 když vvrstwa sklípkaliny wněšná jinak se vvywíjí nežli wnitrní; 

 anobrž se dělá ze dwojnásobné , když wrstwa wněšná sklípka- 

 tiny a wnitřní rozdílným během dospíwají, když na dwé se roz- 

 dělují, a wnitřní se pohlcuje. Slupka dwojnásobná sestáwá tedy 

 ze wnčšné a wnitřní. Wněšná dwojnásobné jako slupka jed- 

 noduchá jmenují se zhola slupkau (^íesta}. Slupka wnitřní ale 

 slowe kožka (^endopleura}. 



Slupka wněšná liší se od kožky přečaslo množstwím wr- 

 stew, wětší twrdostí sklípkůw, jejich twarem a spojením, a oby- 

 čejně i barwau welmi patrně. We zralém semeně bývvají od- 

 děleny, a toliko na tytlíěku jsau spojeny; wnitřní někdy jádro 

 ztuha powlekuje. Jindá wšak obě wrstwy jsau srostlé, a je- 

 jich mezující wrstwy sobě podobny, takže nelze ustanowiti, kde 

 jedna přestáwá, a druhá začíná. 



Proměny, jež zákrywky dospíwajíce trpí, jsau w obau 

 stejné, a wztahují se na twíir, na Hustnutí stěn, a obyčejně i na 

 barvvu wnitřku nebo stěn. To ale znamenati dlužno, že wše- 

 liké ty proměny ^^•e slupce wněšné silnější jsau nežli we wni- 

 třní, a w nejwněšnější wrstwě její zase nejsilnější a nejpatr- 

 nější, a protože ta wrstwa ustanowuje powahu powrchu seme- 

 nowého , ano někdy wněšnau slupku sama dělá, slowe pokožka 

 semenowá (^epidermis seminis). Ustrojnost ale její u rozdílných 

 rostlin náramně welikau rozmanitost okazuje. Sklípky ji sklá- 

 dající, jsau buď wíce nebo méně deskowité, buď paprskowitě 

 prodlauženy. 



W prwním případku dělají wrstwu, ježto s podloženau jest 

 málo spojetia, někdy potom dokonce oddělena, wyschlá nebo 

 šťáwnaiá, w druhém případku ale skládají Avrslwu pewnau a 

 sihiau, twrdost slupce udělující. Někdy, obzwláště na hořením 

 a dolením konci, býwá welmi ztlustlá, lakže dutina její se zmen- 

 šuje. U jiných rostlin ale sestáwá ze sklípkůw prodlaužených 

 přetenkostěnných, w nichž druhotní sraženlny na záwit se usazují. 



Rozmanitost powrchu seujenowého pochodí od rozdílu po- 

 kožky, ježto z nich pow inna jest sklípkům prodlauženým paprsku- 

 jícím. Jsauli tyto stejně dlauhé a tupě ukončeny, dělají powrch 

 hladký; jsauli ale místem po jednom anebo po swazcích kratší 

 anebo delší ostatních, jestli wy taženy jsau w ostří, působí po- 

 wrch nehladký, nerowný, ďubkatý, zrněný, bradawičitý, prau- 

 hatý ano i měkkoostnatý nebo chlupatý. Barwa powrchu seme- 

 nowého též umístěna w pokožce, a někdy sahá hlauběji do po- 

 uíezných wrstew slujjkowých. W nejmnožších případnostech 

 sklípky prodlaužené pokožkowé, jako pokožky wůbeC; jsau spo- 



