hmotau, jež(o bílkem (aXhxwncn) se iiazvwá. Rozeziiáwají se tedy 

 jádra a (udy i semena 1) bilkalá , vvýk. 1093*, C, 1107, 

 cf, 1111, f, a 2) nebílhatá, bezbilečnd,' íOiiS, C. 



Bílek má tedy dwojí půwod, jelikož povvstáwá buď ze 

 sklípkafmy jadérkowé, buď ze sklípkatiny w nowě se nasazu- 

 jící, když totiž jadéťkowá byla pohlcena. Pivvní jmenujeme 

 obklowlnu (^perispeiniium) , druhý zákloichiu (endospermium). 

 Jsau semena, která buď ten, buď onen spůsob bílku si přiosobu- 

 jí; jiná. ačkoli nenniohá, mají oboje. Obklowinu mají n. p. ro- 

 stliny laskawcowité, merlíkowité, nocenkovvlté, vvýk. 1126, ab, 

 karatilátovvité, wýk. 1139, abc, a j.; záklowinu ale rdesnowité, 

 wýk, 1137, ab, 1129, ab, mařenoA\ ité, toješťowité, krtičníko- 

 wité, swlačcowité, makovvité, pryskyřníkowité, šacholanowité, 

 láhewníkowíté, dřistalovvité, slézowité , luskáte a. j. ; oboje ale 

 leknínoAvité a snad i pepiowité. 



Tlauštka bílku jest w rozdílných semenech rozdílná, wůbec 

 ale jest vvelikost av opačném poměru k welikosti kle; čím vvětší 

 tedy bílek, tím menší kel, a naopak. 



Když kel skoro celé obsenicni wyplňuje , nemůže bílek býti vveliký, 

 jak to wvk. 1124. Bbc okazuje; malv kel opatřen obšírnvm bílkem, n. p. 

 uyk. 11Ó7. cf, 1120, 1127. 1131. a á. 



Bílek buď jak buď, "vvždycky sestáwá ze sklípkůvv jiným 

 dotýkawým \ve Avšem podobných, ano i tím, že ty sklípky mohau míti 

 vvšeliké rozmanitosti , ježto tomu spůsobu sklípkatiny přinále- 

 žejí, jestli toliko wyjmeme sraženiny na závvit , jakoAvé w nich 

 po tu dobu nebyly nalezeny. Sklípky jsau buď stěn tenkých buď 

 tlustých, protože u wnitř iia ně sražují se wrstwy , w nichž 

 někdy nacházejí se průchody, dáwající stěnám ťupkowatost. Někdy 

 bílek, obzvvláště záklowina, sestáwá ze sklípkatiny vvelmi nedo- 

 konalé, w níž sklípky naskytují se dutinami wíce nebo méně pra- 

 widelnými, vve hmotě jako bezústrojné, huspeninné, a stěny je- 

 jich od ní těžko se dají rozeznati. We sklípcích nachází se ne- 

 prawidelně utworená sliz, škrob, oleje a j. , někdy u welikém 

 množstwí; zelenina listowá a jiné barwiny náranmě po řídku. 

 Hlati bezústrojné náležejí k neji^ídším hmotám, ačkoliw u někte- 

 rých rostlin jsau stálé. 



Podlé povvahy jest bílek: 



1) sliz-natíf čili huspeninalý ; 2) duinaíy; 3) olejnatý; 4) lojowilý j 

 5) mléčnalý; 6) kok-oicilý j 7) krustoicitij\ 8) kostěný; 9) maucnatý., 

 10) drobkulý. 



Podlé barwy jest: 11) bílý; 12) ilntatcý ; 13) nášerý; 14) šero- 

 modrý; 15) cencenatcý ; 16) sselemj. 



VV obklovviné není widěti, žeby sklípky byly dle nějakého 

 pořádku rozpoloženy ; w záklowině wyskytují se někdy, jakoby 

 w paprscích byly zpořádány, jelikož nasazowání nowých sklíp- 

 kůw počíná buď od wnitiní stěny jadérkowé a proti středu po- 



