107 



semena neiiuijí kle, ackoliw ostatní díly jsau náležitě ustrojeny; 

 tak'ovvá slovvau hluchá čili zaprtalá. 



Kel ale jest weliiii rozlicen : 



1) nilotcili/, wyk. 1125; 3) wdlcotcitý\ 3) leřetenoicitij ; 4) cepo- 

 tcitý ; 5) kejoicilý-. 6) homoloicitý . wýk. 1121, a, ll3l, b; 7} hřeboicitý, 

 wýk. Il35; S^čihoicitý, wyk. 1130: 9) haubowilý, wýfc. 1137, a; \0) klad- 

 koicitý, «vk. 1134; UJ miskoicilý, wýfc. 1138, bc. 



Co do semena.: Í2) saulwarý, wýk. 1093, cj 13) jinohcarý. wýk. 

 1132, 1133} 



b) podlé směru: 



14) rotcnij, wýk. 1093*; 15) křitcij: a) srpotcité nakřiwený, wýk. 

 1127, b, b) hákoicite vakřiíceinj; 16) kruliotcitý, wýk. 1028, a; 17} ná- 

 sobený, wýk. 1157, b; 18) sicijaicý, wýk. 1132; 19) ísaicilý , wyk. 1125, 

 ab; 20) atihelnicotcittj , wýk. 1108, b; 21) esoicitý, wýk. 1133; á2) 

 liadoicilý ; 



e) podlé podstaty : 



23) duinatýy 24) dřeicnalý ; 



d) podlé barwy : 



25) bílý; 26) ilulaicý; 27) sdělený; 



e) dle umístění w bílku : 



28) wbilecni, bílkem obklíčený a to zase: a) střední, wýk. 1120^ 

 bc, b) wýstředni , seistřední: a) nadstředni, wýk. 1131, b, f)) podstředni, 

 y) z-áosni , wýk. 1121; 29) mimobileéni : a) obbíleóni: a) z.airinvjící (bí- 

 lek), wýk. 1126, abc'7, /?) opásajici, wýk. 1128, a; b) přibilečni: a) narf- 

 bílečni, y?) podbilečni, wyk. 1147, ab , ;) Sídbíleční, wýk. 1127, ab. 



Dále ještě: 30) rfe/Hý, podélný, wýk. 1120, b, 1176, A, 1127, b; 

 31) příčný, wýk. 1121; 32) tíkosný. 



Na kli rozeznati a) konec, b) prostředek a c) zpodinu, 

 wýk. 1 1 20, d «, 1124 c «. 



Hlawnější krajiny ale jsau dvvě, totiž : a) jmiček, pochodící 

 ze zadního dílu očka; b) pupenčík, na konci puíčku umístěný 

 a pochodící od předního dílu očka. 



Když kel jest umístěn, takže pupenčík se nachází nahoře 

 a pníček dole, slovve kel přímý, wýk. 1120, b, 1176, A. 

 1126, b, c, ; naopak jest překocený, wýk. 1093*, d, 1127, b, 

 Umístění to záleží na místě, jež má tytlíček a konec jadérkovvý 

 na zárodku, neboť kořínek wždycky směřuje k šrámečku a pu- 

 penčík k tytlíčku, takže půwodně kel wždycky jest překocen. 

 Proto že ale zárodek rozdílného nabýwá směru, působí tento po- 

 měr ještě jiné rozdíly. W tom ohledu jest kel: 



1) saubéžný, když w semeně stejnoobratném kel jest pří- 

 mý a rowný, tytlíček dole a šrámeček ústní nahoře ; 2) proti- 

 bézný, když w semeně souběžném kel rowný a překocený při 

 témž umístění tytlíčku a šrámečku; 3) jhiobtzný, kel rowný, 

 rownowážný, tytlíček ale a šrámeček wíce méně přiblížený w se- 

 meně dwojobratném. 4) Kel stejnobéžný \v semenech, jejichž 

 jadérko zárodkowé zekřiwělo, tedy w semenech křiwoběžných, 

 polosouběžných a dwojobratných, a jejichž tytlíček a šrámeček 

 wíce neb méně jsau přiblíženy; wýk. 1153, 1144, 1157. 



