172 



ale nalézají se také sklípky tlustostěnné a průchody luezisklí- 

 peéne. Powrchní wrstwa sklípkatiny scstávvá ze sklípkůw drob- 

 ných zploštil vch, tužeji spojených, a wyskytuje se co pokožka, 

 klerá skoro wždj^cky by wá blána tenká prozračitá ; někdy ale 

 jest sesílena sraženinanii, jež ji dávvají ťupkatost nebo praužka- 

 tost. U některých má ta wlastnost, pokožce dospělých nepřiná 

 ležející, že modrá chaluzíkeni. 



Sklípky klowé obsahují sliz, škrob, oleje a d. ; w tenkýc] 

 cili listowitých dělohách ano } w listech pupeněíkowých kulick; 

 zeleniny listowé ; w posledním případku jest kel zelený, aěko 

 není swětlu wysazen. Nejobyčejnější barvva kle jest ale bílá. 



Swazky cewowé, táhnauce se puíčkem, sahají jednak 

 k samému dolenímu konci, jednak až do pupeněíku, kdežto 

 listůvv wnikše, w nich se rozwětvvují. Sestávvají toliko ze čá 

 stek swazku cewowého podstatných, totiž ze sklípkůw prodla 

 zených s bránicemi wíce méně úkosných. 



Kel jest dokonce zawřen we slupce a někdy i bílku, 

 aniž s nimi nepostíedečně jest spojen ; od toho dělají snad sosno- 

 wité vvýmínku, při nichž dolení konec pnícku klovvého jest srostlý 

 s bílkem. Málokdy dospělý kel jest spojen se šnůrau pupečnau, 

 8 kterau w nedospělosti owšem musí býti srostlý. 



PŘÍMÉTEK. 



CHLUPY, OSTNY, KOLCE, ŽLÁZY. 



I 



Chlupy, ostny a kolce skládají oděw rostlin. Co jsau, vvy- 

 ložili jsme na str. 51. Nyní jednati budeme o jejich rozdílech. 



Chlupy jsau: V) prawé čili sedawé, nemající žlázy, wýk. 

 1187 — 1190, 1194, 1193; 3) žláznaté , žlázu mající, aty 

 jsau: sl) podepřené t. žlázau, nebo 676n/«/e, wýk. 1204, 1274; 

 b} žlázonosné, nesaucí žlázu na konci, wýk. 3, a, 1209, 1203, 

 1216, b, 1207. Dále jsau podlé ústrojnosti: 



A) neicétuňté čili bex-tcětivé. 



21) Jednoduché, l. z jediného sklípku složené: 



a) niťotcité, které opět: ct) rotcné, rowiumnké, wýk. 991, a, 1004, 

 1001, 1192, /?) kadevawé, wýk. 1187, j') patcučinné; b) šidlowité: «) 

 rotcné, wýk. 1190, /9) srpowité , wýk. 1194, j-) hákoimté\ c) icálcoivité, 

 wýk. 1193; li) kejowité, wýk. 1210; e) palicowité; a') kejopalicowité, [>) 

 Y") kulato-palicotcité, wýk. 1208, abc. 



í^) s/oácHe, 7.6 mnohých sklípkůw složené, které jsau; 



a) brdničnaté, složené ze sklípkůw w jedné řadě : a) stejné , wýk. 

 1206, 1207, b, /9) skrčené: a) clenaté, wýk. 1197, íi) ráiencowité, wýk. 

 1198, 1199, c) hruilaté , wýk. 1205; b) nadsklipeénalé , sestáwající ze 

 sklípkůw drobných auzkých, mnohořadýcli ,- takowé chlupy jsau: a) pišťa- 

 towilé , wýk. 1217, /?) dole íláz-naté cíli podepřené, wýk. 1204. y) 

 nadité, wýk. 1212, 1203, 1200, c)) plewowité, wýk. 1195, 1196, f) měkké, 

 t) tuhé (štětiny), »;) dřewěnělé (kolce, ostny). 



