B) tcéhcilé: 



a) ssaubkaté: a) nahoře, wýk. 1212, ft) dole, wýk. 772; b) so- 

 cháte; c) ro^lrojené, wýk. 1211, a; d) rozčtyřené, wýk. 1211, b; e) 

 kolteióliotcité , wýk. 1200; f} rosetcřené dwojšpidlaté , wýk. 1202; g) 

 ro^'Sorhttné.f \\) jfřeslenotcitě wětewnaté ; i) swaz-kowilě tcětewnaté: a) 

 kysťowité, wýk. 1221, /9) mnohohlawé, wýk. 1216, a; j) hwěisdowité, wýk. 

 1220, abc; k) šiitotcilé nebo litptoirité, wýk. 1222, ab. 



Chfupi/ podepřené čili cibnlaté jewi podobné rozdily. 



Chlapi/ kláz-onosné jsau: 



íl) jednoduché , z jednoho sklípku složené, wýk. 3, a,- b) brdnic- 

 nalé, wýk. 1209, 1206; c) mnohosklipečné , wýk. 1203, 1216, ab ,• d) 

 ktilalohlawé . wýk. 3, a; ej kejohlaicé, wýk. 1209, 1216, b; íj kofliko- 

 nosné, wýk. 1207. 



Chlupy jsau dále: a) hladké ^ b) »rnaté , wýk. 1202, 1274; c) hr- 

 beckalé ; 



dle směru; d) odstálé; e) přímé; f) spátečné ; %) přitlačené; h) 

 spletené (^pawučinné). 



Délka jejich, směr, měkko.st, tuhost, působí vvelikau rozdíl- 

 noíst. a proiuěny mají rozdílná jména : 



Chlupy (^pilus) vvlastně jsau protažky sklípkatiny dlauhé, 

 obyčejné poobdálné. Chlauphy jsau chlupy krat.ší. Srst Qilr- 

 suties) sestáwá ze chlupůw odstávvajících , tuhaunkých , aniž 

 wšak pichlawÝch. 3} Bricy (^cilia) jsau chlupy obyčejně 

 stejnodlauhé na kraji austroje plochého a obyčejně odstáwa- 

 jící. 4) Pýří Q)ube.s) jsau chlupy teničké , měkké , krátké, 

 přitlačené nebo odstálauuké, prostým okem sotvva patrné. 5) 

 Himina, kosmina (^villus) jsau chlupy delší nebo kratší, wíce 

 méně odstálé, obyčejně husté a oku prostému patrné. 6) Wlna 

 (lana), chlupy dlauhé, měkké, wíce neb méně zprohybané a kadeía- 

 wé, hustě podlé sebe Avy nikle, obáč ale kypré, takže se dají ro- 

 zeznati. 7} Aksamit (^holosericum) , chlupy krátké, odstálé, 

 měkké, husté, jako na známé tkanině aksamitu. 8} Pawučina 

 (^araneum} sestáwá ze chlupuw tenkých, řídkých, rozdílným smě- 

 rem se křižujících , jako přediwo pawaučí wyhlížející. 9} Plst 

 (^tomentunO, chlupy delší kratší, píehusté, wíce neb méně smatené, 

 jichž žádný pro sebe okem prostým se nedá rozeznati. 10} 

 Hedwúb, hedirábí (sericum}, chlupy Iiusté, ztuha přiléhající, le- 

 sklé jako hedwábí. 11) Šféthiy (^seta), chlupy delší neb kratší, tuhé 

 a wšak ne pichawé. \2^ Mčkkoostny (murices) jsau štětiny wět- 

 ší tuhostí a tedy pichawosti nabylé. Ty přecházejí do kolcůw 

 zdiewěněwše. 13) Zříte, chlupy dlauhé, tulié, žíním podobné. 

 14) Hřbílka, hřbeiec, hřebílka, hřebelce (^strigilis) chlupy tuhé, 

 krátké, obyčejně na uzlíčku stojící, k powrchu obyčejně přitla- 

 čené, nebo k něnui sehnuté. 15) Draslawina (^asperitas) wla- 

 stně nesestáwá ze chlupíi, nýbrž z wywyšeniček drobničkých, 

 na powrchu roztraušených, omakem ano i zrakem patrných. 16) 

 Serphchia (^scabrities) nalézá se na hranách a sestáwá ze chlu- 

 půw piekrátkých, tuhých, twrdých. hákowitých, málokdy okem 



